Domestikacija

Domestikacija (lot. domesticus; naminis) – laukinių gyvūnų, paukščių, žuvų prijaukinimas, naujų veislių išvedimas bei jų dirbtinis perkilnojimas į kitas ekosistemas, kurių rūšinėje sudėtyje jų anksčiau nebuvo. Domestikacijos apibrėžimas taip pat apima augalų, vabzdžių domestikaciją.


Didžioji dauguma gyvūnų, kurie buvo tinkami maistui (mėsai, pienui, kiaušiniams), odai, kelionėms, darbui (traukiamieji ir nešuliniai gyvuliai) ar turėjo kitos reikšmės žmogui buvo prijaukinti Azijoje. Šuo, pirmasis žmogaus prijaukintas gyvūnas, buvo prijaukintas prieš 15 tūkst. m., kiaulė, avis, ožka, karvė, katė – prieš 10 tūkst. m., višta – prieš 8 tūkst. m., arklys, vienkupris kupranugaris, azijinis buivolas – prieš 5 tūkst. m. Kiek vėliau – dvikupris kupranugaris, jakas. Afrikoje prieš 4,5 tūkst. m. prijaukinti asilai. Pietų Amerikoje prieš 6 tūkst. metų prijaukintos lamos ir alpakos, o Šiaurės Amerikoje prieš 3,7 tūkst. m. – kalakutai. Tiek jakas, tiek indijinis dramblys, tiek medžiokliniai ir kt. paukščiai yra santykinai nepažaboti   – afrikinis ir amerikinis stručiai, daugelis medžioklėje panaudojamų dieninių plėšriųjų paukščių (vanagai, sakalai, ereliai), padedančių žvejoti Pietryčių Azijos regiono žvejams (kormoranai).

Lietuvoje yra išvestos kelios naminių gyvulių veislės pripažintos nacionaliniu materialiosios kultūros paveldu. Tarp jų Žemaitukai ir Stambieji žemaitukai.

 Augalai 

Žmonės laukinius javus, sėklas ir riešutus rinko tūkstančius metų iki jų domestikavimo; laukiniai kviečiai ir miežiai Levante buvo renkami prieš 23 000 metų.Weiss, E., Kislev, M.E., Simchoni, O. & Nadel, D. Small-grained wild grasses as staple food at the 23000-year-old site of Ohalo II Economic Botany 58:s125-s134. Vakarų Azijos neolito bendruomenės augalus pradėjo kultivuoti maždaug prieš 11 000 – 13 000 metų. Pagrindinius Vakarų Azijos neolito bendruomenių kultūrinius augalus sudarė javai (dvigrūdžiai ir vienagrūdžiai kviečiai, miežiai), ankštiniai augalai (lešiai, žirniai, avinžirniai, lęšiniai vikiai) bei linai. Augalai buvo domestikuoti atskiruose židiniuose, 13-oje kultūrinių augalų kilmės centrų (suskirstytų į 24 sritis) Amerikoje, Afrikoje ir Azijoje. Ryžiai pradėti kultivuoti Rytų Azijoje."New Archaeobotanic Data for the Study of the Origins of Agriculture in China", Zhijun Zhao, Current Anthropology Vol. 52, No. S4, (2011), pp. S295-S306 Sorgai buvo plačiai auginami Užsachario Afrikoje, o žemės riešutai, medvilnė, moliūgai, kukurūzai, bulvės ir manijokai buvo domestikuoti Amerikoje.

Remiantis archeologiniais ir genetiniais duomenimis, tolimesnė domestikacija vyko nuosekliai ir plačiai pasklido – ji susidėjo iš daugybės smulkių etapų ir apėmė plačias teritorijas. Tai buvo pertrūkių turintis bandymų ir klaidų procesas, dažnai lėmęs išsiskiriančių požymių ir savybių atsiradimą.

Jei gyvūnų domestikacija labiausiai paveikė elgseną kontroliuojančius genus, tai augalų sukultūrinimas didžiausią įtaką turėjo genams, atsakingiems už morfologiją (sėklų dydį, augalo struktūrą, sėklų sklaidos mechanizmus) bei fiziologiją (dygimo ar nokimo laiką).

 Taip pat skaityti 
 Naminiai gyvūnai
 Gyvūnų globa
 Naminių gyvūnų sąrašas
 Naminių gyvūnų lietuviškos veislės

 Literatūra 
 Sinkevičius S., Globalioji ekologija, Vilnius, 2012 m., Vilniaus universitetas.

 Šaltiniai 

Kategorija:Naminiai gyvūnai
Kategorija:Ekologija