Tarybų Sąjunga olimpinėse žaidynėse

Tarybų Sąjunga olimpinėse žaidynėse dalyvavo nuo 1952 iki 1988 m. TSRS buvo viena iš pirmaujančių valstybių pagal sportininkų iškovotų medalių kiekį.

 Istorija 
Tarybų Sąjunga politiniame žemėlapyje pasirodė 1922 m. ir ilgą laiką nedalyvavo pasauliniame olimpiniame judėjime, nežiūrint į tai, jog sportininkai demonstravo gerus pasiekimus net ir pasauliniu mastu. Dar 1920 m. Vsevobučas bandė siųsti pirmąją delegaciją į Antverpeno olimpines žaidynes, bet mėginimas nepasisekė. Iki 1933 m. Rusijos atstovu TOK buvo kunigaikštis Levas Urusovas, kuris iš Rusijos emigravo po revoliucijos.

Po Antrojo pasaulinio karo TSRS aktyviai įsiliejo į pasaulinį sporto judėjimą. Tarybų Sąjungos sportininkai sėkmingai dalyvavo didžiausiuose varžybose: Pasaulio ir Europos čempionatuose. 1951 m. balandžio 23 d. buvo įsteigtas Tarybų Sąjungos olimpinis komitetas. 1951 m. gegužės 7 d., 46-oje TOK sesijoje, Vienoje, Tarybų Sąjunga buvo priimta į Tarptautinį olimpinį komitetą. TOK nariu buvo išrinktas Konstantinas Andrianovas – TSRS olimpinio komiteto atstovas.Россия в олимпийской истории  URL at 8/28/2008

TSRS buvo surengtos vienerios olimpinės žaidynės – XXII vasaros olimpinės žaidynės, kurios vyko Maskvoje, 1980 m. Jos įvyko po nesėkmingo siūlymo jas surengti 1976 m. Dalis olimpinių rungčių vyko Leningrade, Kijeve, Minske, Taline, Mytiščiuose.

 TSRS TOK nariai 
 Narys  Gyvenimo metai  Metai TOK  Pareigos Konstantinas Adrianovas  1910–1988  1951–1988  Vykdomojo komiteto narys (1962–1974), TOK viceprezidentas (1966–1970) Aleksejus Romanovas  1904–1979  1952–1971  Vitalijus Smirnovas  gim. 1935  1971-  Vykdomojo komiteto narys (1974–1982), TOK viceprezidentas (1978–1984 ir 1986–1990) Maratas Gramovas  1927–1998  1988–1992 

 Dalyvavimas žaidynėse 
1952 m. TSRS pirmą kartą dalyvavo Helsinkio vasaros olimpinėse žaidynėse. TSRS delegacija, susidedanti iš 295 sportininkų, dalyvavo visose sporto rungtyse (išskyrus žolės riedulį) ir iškart užėmė antrąją vietą pagal iškovotų medalių skaičių. Taip pat antrąją vietą užėmė, pagal TSRS priimtą taškų skaičiavimo sistemą. Pirmąja olimpine čempione vasaros olimpinėse žaidynėse, disko metimo rungtyje, tapo Nina Romaškova. 1952 m. liepos 20 d. ji nugalėjo šioje rungtyje pagerindama olimpinį rekordą, diską numetusi 51,42 m.

1956 m. TSRS pirmą kartą dalyvavo VII žiemos olimpinėse žaidynėse ir užėmė pirmąją vietą pagal iškovotų medalių skaičių. 1956 m. sausio 28 d. pirmąja olimpine čempione žiemos olimpinėse žaidynėse tapo Liubov Kazireva, nugalėjusi 10 km slidinėjimo kroso rungtyje.

1988 m. tarybinė delegacija pirmą kartą dalyvavo Seulo parolimpinėse žaidynėse. Parolimpinių žaidynių debiutantai užėmė 19-ąją vietą pagal iškovotų medalių skaičių.История параолимпийского спорта в России

Per 41-erius Tarybų Sąjungos olimpinio komiteto egzistavimo metus buvo dalyvauta 18-oje žiemos ir vasaros olimpinių žaidynių, o pagal iškovotų medalių skaičių nebuvo užimta žemesnė kaip antra vieta. TSRS sportininkai visada varžėsi dėl pirmųjų vietų šiose rungtyse:
 vasaros žaidynėse: lengvoji atletika, sunkioji atletika, laisvosios imtynės, graikų-romėnų imtynės, gimnastika, fechtavimas, baidarių ir kanojų irklavimas, šaudymas, rankinis, tinklinis.
 žiemos žaidynėse: slidinėjimo krosas, greitasis čiuožimas, dailusis čiuožimas, biatlonas, ledo ritulys.

 Boikotas 
1980 m. TSRS organizavo Maskvos vasaros olimpines žaidynes, tačiau šios žaidynės buvo boikotuojamos daugumos didžiausių vakarų valstybių, įskaitant JAV, VFR ir Japoniją, todėl šių šalių sportininkai turėjo šias žaidynes praleisti. TSRS sportininkai buvo pirmi pagal iškovotų medalių skaičių, iškovoję didžiausią auksinių medalių skaičių (80 vnt.) per visą Tarybų Sąjungos istoriją.

1984 m. Tarybų Sąjungos sportininkams savo ruožtu teko praleisti Los Andželo vasaros olimpines žaidynes, kurias boikotavo didžioji dalis Rytų bloko valstybių. Pirmaujantys tarybiniai sportininkai, tokie kaip Vladimiras Salnikovas, Jurijus Sedychas, Tatjana Kazankina, Vladimiras Artiomovas, būdami lyderiais savo sporto šakose negalėjo ginti savo titulų tiesioginėje konkurencijoje. Daugumai socialistinio bloko valstybių vasaros olimpinės žaidynės buvo pakeistos varžybomis „Draugystė-84“ ().

 TSRS žlugimas 
TSRS olimpinis komitetas savo veiklą nutraukė 1992 m. kovo 12 d., tuoj po TSRS žlugimo 1991 m. gruodį. 1992 m. buvusios TSRS sportininkai dalyvavo Barselonos vasaros ir Albervilio žiemos olimpinėse žaidynėse kaip NVS šalių jungtinė komanda po olimpine vėliava.

 Olimpiniai medalininkai 
Lentelėje surašyti tik tie sportininkai, kurie TSRS iškovojo ne mažiau kaip 3 auksinius medalius.  Yra nemažai sportininkų, kurie olimpinėse žaidynėse pradėjo dalyvauti iki 1991 m. būdami TSRS, bet vėliau aukso medalius laimėjo atstovaudami kitą šalį.  31 iš 44 sportininkų atstovavo vasaros olimpinėse žaidynėse, 13 – žiemos. Daugiausia gimnastų – 13 sportininkų.

 Nr.  Sportininkas  Sporto šaka  Olimpiados  AuksasSidabras Bronza Iš viso 1 Larisa Latynina Gimnastika 1956–1964 9 5 4 18 2 Nikolajus Andrianovas Gimnastika 1972–1980 7 5 3 15 3 Borisas Šachlinas Gimnastika 1956–1964 7 4 2 13 4 Viktoras Čukarinas Gimnastika 1952–1956 7 3 1 11 5 Lidija Skoblikova Greitasis čiuožimas 1960–1964 6 0 0 6 6 Polina Astachova Gimnastika 1956–1964 5 2 3 10 7 Nellie Kim Gimnastika 1976–1980 5 1 0 6 8 Raisa Smetanina Slidinėjimo krosas 1976–1992 4 5 1 10 9 Liudmila Turiščiava Gimnastika 1968–1976 4 3 2 9 10 Galina Kulakova Slidinėjimo krosas 1972–1980 4 2 2 8 11 Olga Korbut Gimnastika 1972–1976 4 2 0 6 12= Elena Novikova Fechtavimas 1968–1976 4 1 1 6 12= Viktoras Sidjakas Fechtavimas 1968–1980 4 1 1 6 14= Vladimiras Artiomovas Gimnastika 1988 4 1 0 5 14= Jevgenijus Grišinas Greitasis čiuožimas 1956–1964 4 1 0 5 14= Valentinas Muratovas Gimnastika 1952–1956 4 1 0 5 14= Aleksandras Tichonovas Biatlonas 1968–1980 4 1 0 5 14= Nikolajus Zimjatovas Slidinėjimo krosas 1980–1984 4 1 0 5 19= Viktoras Krovopuskovas Fechtavimas 1976–1980 4 0 0 4 19= Vladimiras Salnikovas Plaukimas 1980–1988 4 0 0 4 21 Aleksandras Ditjatinas Gimnastika 1976–1980 3 6 1 10 22 Vladimiras Nazlymovas Fechtavimas 1968–1980 3 2 1 6 23 Galina Gorochova Fechtavimas 1960–1972 3 1 1 5 24= Albertas Azarjanas Gimnastika 1956–1960 3 1 0 4 24= Valentinas Mankinas Buriavimas 1968–1980 3 1 0 4 24= Tamara Press Lengvoji atletika 1960–1964 3 1 0 4 24= Viktoras Sanejevas Lengvoji atletika 1968–1980 3 1 0 4 24= Vladislavas Tretiakas Ledo ritulys 1972–1984 3 1 0 4 29= Dmitrijus Bilozerčevas Gimnastika 1988 3 0 1 4 29= Liudmila Chvedosjuk Baidarių ir kanojų irklavimas 1964–1972 3 0 1 4 31= Klaudija Bojarskich Slidinėjimo krosas 1964 3 0 0 3 31= Vitalijus Davidovas Ledo ritulys 1964–1972 3 0 0 3 31= Anatolijus Firsovas Ledo ritulys 1964–1972 3 0 0 3 31= Viktoras Ždanovičius Fechtavimas 1960–1964 3 0 0 3 31= Aleksandra Zabelina Fechtavimas 1960–1972 3 0 0 3 31= Večeslavas Ivanovas Akademinis irklavimas 1956–1964 3 0 0 3 31= Tatjana Kazankina Lengvoji atletika 1976–1980 3 0 0 3 31= Viktoras Kuzykinas Ledo ritulys 1964–1972 3 0 0 3 31= Aleksandras Medvedis Laisvosios imtynės 1964–1972 3 0 0 3 31= Vladimiras Morozovas Baidarių ir kanojų irklavimas 1964–1972 3 0 0 3 31= Vladimiras Parfenovičius Baidarių ir kanojų irklavimas 1980 3 0 0 3 31= Aleksandras Ragulinas Ledo ritulys 1964–1972 3 0 0 3 31= Irina Rodnina Dailusis čiuožimas 1972–1980 3 0 0 3 31= Sergėjus Čuchrajus Baidarių ir kanojų irklavimas 1976–1980 3 0 0 3

 Taškų skaičiavimo sistema 
TSRS buvo naudojama skaičiavimo sistema vietai, kurią užėmė komanda. Sistema buvo vadinama „Neoficiali komandinė įskaita“. Pagal šią sistemą sportininkų užimtos 1-6 vietos buvo vertinamos atitinkamu taškų skaičiumi. Už pirmą vietą buvo skiriami 7 taškai, antrą – 5, trečią – 4, ketvirtą – 3, penktą – 2, šeštą – 1. Ši sistema buvo naudojama ir kitose šalyse.Олимпийские игры история URL at 8/28/2008. Priešingai šiai sistemai yra naudojama visuotinė užimtos vietos skaičiavimo sistema, vertinanti tik medalių skaičių№ 1 (31) 17 января 2008  URL at 8/28/2008.

 Rezultatai 
TSRS sportininkai užėmė antrąją vietą po JAV pagal iškovotų medalių skaičių per visą olimpinių žaidynių istoriją, iš viso laimėję 1204 medalius, iš kurių 473 auksinius. Tuo pačiu TSRS užima antrąją vietą pagal auksinių, sidabrinių ir bronzinių medalių skaičių tiek kartu sudėjus vasaros ir žiemos olimpines žaidynes, tiek atskirai vasaros ir žiemos žaidynėse (visgi Norvegija aplenkė bendrą žiemos rodiklį praėjus metams po TSRS žlugimo). Tvirtai konkuruodama su JAV vasaros olimpinėse žaidynėse ir su Norvegija, o po to ir su VFR žiemos olimpinėse žaidynėse, antroje XX a. pusėje dažniau nei bet kuri kita šalis tapdavo medalių rekordininke vasaros (šešis kartus iš devynių žaidynių) ir žiemos olimpinėse žaidynėse (septynis kartus iš devynių žaidynių).

 Dalyvavimas vasaros žaidynėse 
ŽaidynėsAtletaiAuksasSidabrasBronzaIš visoVieta  1952 Helsinkis  295  22  30  19  71  2  1956 Melburnas  283  37  29  32  98  1  1960 Roma  284  43  29  31  103  1  1964 Tokijas  319  30  31  35  96  2  1968 Meksikas  313  29  32  30  91  2  1972 Miunchenas  373  50  27  22  99  1  1976 Monrealis  410  49  41  35  125  1  1980 Maskva  489  80  69  46  195  1  1984 Los Andželas  nedalyvavo  1988 Seulas  481  55  31  46  132  1 Iš viso  395  319  296  1010  2

 Dalyvavimas žiemos žaidynėse 
ŽaidynėsAtletaiAuksasSidabrasBronzaIš visoVieta  1956 Kortina d’Ampecas  55  7  3  6  16  1  1960 Skvo Valis  62  7  5  9  21  1  1964 Insbrukas  69  11  8  6  25  1  1968 Grenoblis  74  5  5  3  13  2  1972 Saporas  78  8  5  3  16  1  1976 Insbrukas  79  13  6  8  27  1  1980 Leik Plasidas  86  10  6  6 22  1  1984 Sarajevas  99  6  10  9  25  2  1988 Kalgaris  101  11  9  9  29  1 Iš viso  78  57  59  194  4

 Medaliai vasaros olimpinėse žaidynėse 
     Pirmaujantys sporto šakoje
 Gimnastika  73  67  44  184 Lengvoji atletika 65  55  75  195 Imtynės  62  31  23  116 Sunkioji atletika  39  21  2  62 Baidarių ir kanojų irklavimas  29  13  9  51 Fechtavimas  18  15  16  49 Šaudymas 17  15  17  49 Boksas  14  19  18  51 Plaukimas  13  21  26  60 Akademinis irklavimas  12  20  10  42 Dviračių sportas  11  4  8  23 Tinklinis  7  4  1  12 Jojimas  6  5  4  15 Dziudo  5  5  13  23 Šiuolaikinė penkiakovė  4  5  5  14 Buriavimas  4  5  3  12 Krepšinis 4  4  4  12 Rankinis  4  1  1  6 Šuoliai į vandenį  3  4  6  13 Vandensvydis  2  2  3  7 Futbolas  2  0  3  5 Šaudymas iš lanko  1  3  3  7 Žolės riedulys  0  0  2  2 Iš viso  395  319  296  1010

 Medaliai žiemos olimpinėse žaidynėse 

 Slidinėjimo krosas  25  22  21  68 Greitasis čiuožimas  24  17  19  60 Dailusis čiuožimas  10  9  5  24 Biatlonas  9  5  5  19 Ledo ritulys  7  1  1  9 Rogučių sportas  1  2  3  6 Bobslėjus  1  0  2  3 Šuoliai su slidėmis  1  0  0  1 Šiaurės dvikovė  0  1  2  3 Kalnų slidinėjimas  0  0  1  1 Iš viso  78  57  59  194

 Vėliavnešiaihttp://www.rg.ru/2010/02/11/dosmotr.html 

 Vasaros olimpinės žaidynės 
 Metai Vardas, pavardė Sporto šaka Laimėjimas 1952 m., Helsinkis Jakovas Kucenko Sunkioji atletika nedalyvavo 1956 m., Melburnas Aleksejus Medvedevas Sunkioji atletika nedalyvavo 1960 m., Roma Jurijus Vlasovas Sunkioji atletika aukso medalis 1964 m., Tokijas Leonidas Žabotinskis Sunkioji atletika aukso medalis 1968 m., Meksikas Leonidas Žabotinskis Sunkioji atletika aukso medalis 1972 m., Miunchenas Aleksandras Medvedis Laisvosios imtynės aukso medalis 1976 m., Monrealis Nikolajus Balbošinas Graikų-romėnų imtynės aukso medalis 1980 m., Maskva Nikolajus Balbošinas Graikų-romėnų imtynės nedalyvavo 1988 m., Seulas Aleksandras Karelinas Graikų-romėnų imtynės aukso medalis 1992 m., Barselona Aleksandras Karelinas Graikų-romėnų imtynės aukso medalis

 Žiemos olimpinės žaidynės 
 Metai Vardas, pavardė Sporto šaka Laimėjimas 1956 m., Kortina d’Ampecas Olegas Gončarenko Greitasis čiuožimas 2 bronzos medaliai 1960 m., Skvo Valis Nikolajus Sologubovas Ledo ritulys bronzos medalis 1964 m., Insbrukas Jevgenijus Grišinas Greitasis čiuožimas sidabro medalis 1968 m., Grenoblis Viktoras Mamatovas Biatlonas sidabro medalis 1972 m., Saporas Večeslavas Vedeninas Slidžių sportas 2 aukso medaliai 1976 m., Insbrukas Vladislavas Tretiakas Ledo ritulys aukso medalis 1980 m., Leik Plesidas Aleksandras Tichonovas Biatlonas aukso medalis 1984 m., Sarajevas Vladislavas Tretiakas Ledo ritulys aukso medalis 1988 m., Kalgaris Andrėjus Bukinas Dailusis čiuožimas aukso medalis 1992 m., Albervilis Valerijus Medvedcevas Biatlonas sidabro medalis

 Šaltiniai