Laisvės premija

Laisvės premija – kasmetinė Lietuvos premija, įteikiama fiziniam arba juridiniam asmeniui, nusipelniusiam laisvei, demokratijai ir žmogaus teisėms. 2011 m. rugsėjo 15 d. ją įsteigė Lietuvos Respublikos Seimas. Premija siekiama įvertinti asmenų ir organizacijų laimėjimus ir indėlį ginant žmogaus teises, plėtojant demokratiją, skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą kovojant už Rytų ir Vidurio Europos tautų laisvą apsisprendimą ir suverenitetą.

Premija įteikiama Laisvės gynėjų dieną – sausio 13-ąją, istorinėje Kovo 11-osios akto salėje. Premiją Seimui siūlo įteikti Seimo Laisvės premijos komisija, o pretendentus komisijai gali siūlyti visi asmenys.LAISVĖS PREMIJŲ KOMISIJA. KREIPIMASIS DĖL PRETENDENTŲ 2015 METŲ LAISVĖS PREMIJAI GAUTI

 Laureatai 
 2011 m. Kovotojas už laisvę ir demokratiją, žmogaus teisių gynėjas, Rusijos disidentas Sergejus KovaliovasPirmasis Laisvės premijos laureatas S.Kovaliovas
 2012 m. Politinis kalinys, rezistencijos dalyvis, Lietuvos laisvės lygos įkūrėjas ir vadovas Antanas Terleckas
 2013 m. Politinis kalinys, pogrindinio leidinio Lietuvos Katalikų Bažnyčios Kronika steigėjas ir redaktorius, arkivyskupas Sigitas Tamkevičius
 2014 m. Disidentas, vienas iš Lenkijos opozicinio judėjimo „Solidarumas“ lyderių, žurnalistas, dienraščio „Gazeta Wyborcza“ vyriausiasis redaktorius Adam Michnik
 2015 m. Seimui atsisakius Vytautui Landsbergui skirti premiją ji nebuvo niekam skirtaSeimo TS-LKD frakcijos pranešimas: Laisvės premijų komisija subyrėjo 
 2016 m. Vienas iš liberalios krypties lietuvių išeivijos visuomeninės organizacijos „Santara-Šviesa“ lyderių, Respublikos Prezidentas Valdas Adamkus ir Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo Pirmininkas – aukščiausias 1990–1992 m. Lietuvos Respublikos pareigūnas, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras Vytautas LandsbergisSeime bus įteiktos 2016 m. Laisvės premijos 
 2017 m. Lietuvos laisvės gynėja, politinė kalinė, pogrindinės spaudos platintoja ir Lietuvos Katalikų Bažnyčios Kronikos bendradarbė, vienuolė Nijolė Sadūnaitė
 2018 m. Lietuvos laisvės kovos sąjūdžio partizanai: 
Jonas Abukauskas-Siaubas
 Vytautas Balsys-Uosis 
 Jonas Čeponis-Vaidila
 Juozas Jakavonis-Tigras
 Bronislovas Juospaitis-Direktorius 
 Jonas Kadžionis-Bėda
 Juozas Mocius-Šviedrys
 2019 m. Lietuvos atgimimo istorijos metraštininkas, Miško brolių draugijos įkūrėjas Albinas Kentra2019-ųjų laisvės premija – Albinui Kentrai. bernardinai.lt
 2020 m. Baltarusijos demokratinė opozicija2020 m. Laisvės premija įteikta demokratinės Baltarusijos lyderei S. Cichanouskajai
 2021 m. „Lietuvos katalikų bažnyčios kronikos“ bendradarbiai:
vyskupas emeritas Jonas Boruta, 
vienuolė Bernadeta Mališkaitė,
vienuolė Elena ŠiuliauskaitėĮteiktos 2021-ųjų Laisvės premijos
 2022 m. Ukrainos Prezidentas Volodymyras Zelenskis. Premija skirta už Volodymyro Zelenskio ir Ukrainos žmonių nuopelnus kovoje dėl nepriklausomybės, laisvės ir demokratijos Rusijos agresijos akivaizdoje. Šių metų Laisvės premija skirta Ukrainos prezidentui Zelenskiui
 2023 m. Europos Parlamentas Premija skirta už paramą, siekiant Lietuvos Nepriklausomybės, už indeli ginant žmogaus teises ir plėtojant demokratiją.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/2165201/laisves-premijos-laureatams-dvigubai-didesnes-ismokos ir Lietuvos neginkluoto antisovietinio pasipriešinimo dalyvis, pogrindinės spaudos leidėjas ir publicistas, politinis kalinys, Lietuvos Katalikų Bažnyčios Kronikos bendradarbis Petras Plumpa.https://www.lrs.lt/sip/portal.show?p_r=39502&p_k=1
 2024 m. Lietuvos neginkluoto antisovietinio pasipriešinimo dalyvis, publicistas, politinis kalinys, kunigas Julius Sasnauskas.
 2025 m. Medininkų tragediją vienintelis išgyvenęs Lietuvos muitinės pareigūnas, istorinės atminties puoselėtojas, Lietuvos evangelikų reformatų bažnyčios kunigas Tomas Šernas.2025 metų Laisvės premijos laureatas Tomas Šernas. lrs.lt. Nuoroda tikrinta 2026-02-18.

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos premijos