Viršupio dvaras

Viršupio dvaras (Viršupio rūmai arba rezidencija) – istoriniuose šaltiniuose minima šiaurinėje Vilniaus dalyje, kairiajame Neries krante buvusi Žygimanto Augusto rezidencija.Vladas Drėma. Dingęs Vilnius (1991). Vilnius: Vaga Tiksli dvaro buvimo vieta nežinoma.

 Istorija 
Pagal Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės iždo dokumentus, karaliaus Žygimanto Augusto vasaros rezidencija su 28 žuvų tvenkiniais Viršupyje įrengti 1546 m. Yra nuomonė, jog Viršupio dvaras bei jame buvęs žvėrynas vaizduojamas bei aprašomas 1581 m. atlaso Civitates orbis terrarum leidime vardais Die Wersope bei Vversupa. Atlase pateikiamame Vilniaus aprašyme minimi mediniai rūmai su žvėrynu, esantys už pusės mylios nuo Vilnios. Pažymima, jog žvėryno išlaikymas daug kainavęsLuko Rekevičiaus vertimas. Žygimantui Senajam priklausę rūmai su žvėrynu prie Viršupio upės minimi M. Zeilerio „Naujame Lenkijos Karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Unijos aprašyme“ (1647 m.).M. Zeiller. Neue Beschreibung des Koenigreichs Polen und Grosshwerzogthums Litauen (1647). Ulmas Tai, jog rezidencija įkurta dar Žygimanto Senojo, mini ir Juozapas Ignotas Kraševskis.Józef Ignacy Kraszewski. Vilnius nuo jo pradžios iki 1750 metų, I tomas. Vilnius: Mintis, 2014Akti, izdavaemie Vilenskoj komissiej dlia razbora drevnich aktov, IX tomas. Vilnius: A. G. Sirkino tipografija, 1878 Sunykusio Viršupio dvaro paieškas 1856 m. knygoje „Pasivaikščiojimai po Vilnių ir jo apylinkes“ aprašė Adomas Honoris Kirkoras, archeologinių kasinėjimų metu aptikęs požeminius rūsius, radęs koklių su karaliaus karūnų bei Žygimanto Senojo atvaizdu, taip pat Jogailos, Aleksandro ir Žygimanto Senojo monetų. A. H. Kirkoras nurodo, jog Viršupis priklausęs valdoms, skirtoms LDK arsenalui ir artilerijai išlaikyti, todėl vadintas Puškarnia.Adomas Honoris Kirkoras. Pasivaikščiojimai po Vilnių ir jo apylinkes. Vilnius: Mintis, 1991 XVIII a. žemės perėjo į privačią žemėvaldžio Aleksandravičiaus nuosavybę. 1968 m. „Vilniaus miesto istorija“ teigia, jog A. H. Kirkoro aptikti rūsiai iš tiesų buvę žuvų ūkio kūdras jungę grioviai.Juozas Jurginis, Vytautas Merkys, Adolfas Tautavičius. Vilniaus miesto istorija nuo seniausių laikų iki Spalio revoliucijos (1968). Vilnius: Mintis 1992 m. Antakalnio šiaurinėje dalyje vykdytų archeologinių kasinėjimų metu, vadovaujamų Kęstučio Katalyno, rezidencijos vietos nustatyti nepavyko.Viršupio žvalgomieji tyrimai, 1992 m. Vilnius, PRPI

 Pastabos 

 Šaltiniai 

Kategorija:Vilniaus dvarai