Didysis kuoduotasis pingvinas

Didysis kuoduotasis pingvinas (Eudyptes robustus) – pingvinų (Sphenisciformes'') būrio neskraidantis paukštis.

 Paplitimas 
Endeminiai, tik 341 ha ploto Snerso salų, priklausančių Naujajai Zelandijai, paukščiai. Populiacijoje yra 63 000 individų. 

 Išvaizda 
Kūnas aptakus ir kresnas, 56–73 cm ilgio. Sveria apie 3 kg. Plunksnos tankios, nelaidžios vandeniui. Nugara, galva ir gerklė juodos spalvos. Pilvas sniego baltumo. Virš akių ir antsnapio yra geltonų plunksnų kuokštai, kurie užkrenta iki pakaušio. Snapas kūgio formos, tvirtas, oranžinis. Aplink snapo pamatą yra rožinės spalvos plika oda. Jauniklių snapai ir kuodai yra mažesni. Akys mažos, rainelė raudona. Sparnai plokšti ir tvirti, plaukmenų formos. Kojos trumpos ir storos. Letenų pirštus jungia plaukiajamoji plėvė.

 Biologija 
Gyvena miškais ir krūmais apaugusiose vietovėse. Kartais tupi ant medžių šakų, net 2 m aukštyje.  Puikiai plaukia, gali panerti į 120 m gylį. Minta kriliumi, kalmarais ir smulkia žuvimi.

Gyvena apie 20 metų, lytiškai subręsta 4 metų.

Peri 50–500 porų kolonijose. Pirmieji į perėjimo vietas sugrįžta patinai ir iš žemių, akmenų ir šakelių krauna lizdą ir iškloja žole. Rugsėjo–spalio mėnesiais patelė deda du kiaušinius. Pirmasis kiaušinis yra mažesnis, dažniausiai jis žūna. Peri abu tėvai, 31–37 dienas. Lizde jaunikliai būna 3 savaites. 75 dienų jaunikliai jau keliauja į jūrą.

 Apsauga 
Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis didysis kuoduotasis pingvinas yra pažeidžiama rūšis.

Populiacijos mažėjimo priežastys:
 globalinis atšilimas, nes pasikeitus vandenyno temperatūrai nyksta organizmai, kuriais maitinasi pingvinai,
 Vandenyno tarša naftos produktais.
 Natūralūs gamtiniai priešai: jūrų leopardai, plėšikinių šeimos paukščiai, didysis audrapaukštis.
 Komercinė žūklė

Apsaugos priemonė – žūklės ribojimas 100 km atstumu nuo Snerso salų.

 Šaltiniai 

Kategorija:Pingvinai