Refleksinio mato uždavinys

Refleksinio mato uždavinys – tai atvirkščiojo mato uždavinio atmaina, kurioje, esant progai, tiek baltieji, tiek juodieji yra įpareigoti skelbti matą vienu ėjimu varžovo karaliui. Шахматы. Энциклопедический словарь / гл. ред. А. Е. Карпов. – М.: Советская энциклопедия, 1990. – С. 277 – ISBN 5-85270-005-3

Refleksiniuose uždaviniuose baltieji, siekdami mato savajam karaliui, turi neleisti, kad susidarytų padėtis, kurioje reiktų skelbti matą juodųjų karaliui. Juodieji, savo ruožtu, stengiasi sukurti tokią padėtį, kur baltieji privalėtų matuoti juodųjų karalių.
Todėl refleksiniams uždaviniams yra būdingi klaidinantieji variantai.

Uždaviniai, kuriuose baltieji neįpareigoti vienu ėjimu skelbti matą juodiesiems, o juodieji privalo – vadinami pusiau refleksiniais uždaviniais.

Be to, dar kuriami ir refleksinio pato ir šacho uždaviniai.Antanas Vilkauskas. Šachmatų kompozicijos pagrindai. Vilnius: Mintis, 2002.— P. 85-88.

Refleksinio mato uždaviniai sudarinėjami ne tik su tradicinėmis, bet ir  pasakiškomis figūromis. Geriausi įtraukiami į FIDE albumus.

 Užduoties sutrumpintas žymėjimas 
Sutrumpinta refleksinio uždavinio užduotis užrašomaː r#3, kas reiškia: „refleksinis matas trimis ėjimais“, o pusiau refleksinio uždavinio trumpinys užrašomas ½r#3.

 Refleksinio mato uždavinių istorija 

Pirmas refleksinio mato uždavinį paskelbė britų šachmatų kompozitorius B.G. Lousas 1893 m. Londono vakarinio laikraščio „St James’s Gazette“ savaitiniame priede „St. James Budget“.

Refleksinio mato uždavinio idėjos išradėjais yra laikomi Viljamas Gieris (William Geary) ir B. Lousas (Benjamin Glover Laws).

Idėja iškilo apie 1882 m., kai B. Lousas kartu su Viljamu Gieriu, spręsdami atvirkščio mato uždavinį, buvo nustebę, kad viename iš variantų, juodieji neduoda baltųjų karaliui vienu ėjimu mato.

Taip kilo mintis, kad atvirkščio mato uždaviniuose reiktų įvesti taisyklę, kuri įpareigotų tiek baltuosius, tiek juoduosius, jei gali, vienu ėjimu matuoti varžovo karalių. Šią idėją, kurią Viljamas Gieris pavadino refleksiniu matu, už kelių dienų B.G. Lousas paskelbė „Brighton Guardian“ laikraštyje.

Deja, naujovė, tarp to meto šachmatų kompozitorių ir uždavinių sprendėjų, palaikymo nesusilaukė ir prigijo ne iškart.

Pradžioje ji buvo priskiriama tik prie atvirkščio šachmatų uždavinio temų.

1907 m. nauja taisyklė buvo peržiūrėta „Chess Amateur“ žurnale ir pripažinta.

Refleksiniai uždaviniai Europos žemyne išpopuliarėjo po to, kai jais susidomėjo britų šachmatų kompozitorius T.R. Dosonas.

 Refleksinių uždavinių kompozitoriai 
Refleksinių uždavinių kūrime nuo 1893 m. iki 2017 m. kovo mėn. dalyvavo apie 400 šachmatų kompozitorių, kurie sudarė 2226 uždavinius. 

Produktyviausi refleksinių uždavinių šachmatų kompozitoriai.

Eil. Nr. KompozitoriusUžd.Eil. Nr. KompozitoriusUžd.Ei Nr. KompozitoriusUžd.1 Dawson, Thomas R. (1889–1951) 200 11 Anderson, Gerald Frank (1898–1984) 33 21 Bronowski, Jacob (1908–1974) 172 Bakke, Nils Adrian (1939-) 167 12 Steudel, Theodor (1928–2009) 29 22 Bedoni, Romeo (1927-) 173 Burbach, Johannes Jacob (1921–2003) 75 13 Macleod, Norman Alasdair (1927–1991) 28 23 Petkow, Petko Andonov (1942-) 174 Rehm, Hans Peter (1942-) 59 14 Linß, Torsten (1967-) 28 24 Rössler, Helmut Karl (1925-) 175 Rains, Cyril George 57 15 Bartel, Erich (1930-) 24 25 Abdurahmanovič, Fadil (1939-) 176 Shankar Ram, Narajan (1961 –) 39 16 Kniest, Peter (1914–1993) 23 26 Helledie, Holger (1951-) 167 Lender, Baruch (1913–1994) 37 17 Morice, Jean (1930-) 23 27 Trillon, Jean-Michel (1929–2007) 168 Bakcsi, György (1933-) 36 18 Lindgren, Bo Waldemar (1927–2011) 22 28 Kozdon, Baldur (1938-) 159 Candela Sanz, Rafael (1908–1993) 36 19 Petite, Efren (1926–2014)  19 29 Cheylan, Yves 1510 Surkow, Waleri A. (1968–2010) 33 20 Pflughaupt, Wilfried (1930–1950) 18 30 Ewald, Kurt (1931-) 14

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Refleksinio mato uždaviniai

Kategorija:Šachmatų kompozicija