Čiobiškio urvas

miniatiūra|240px|right|Prie angos į urvą

Čiobiškio urvas arba Rynos urvas – valstybės saugomas geologinis gamtos paveldo objektas Širvintų rajone, Čiobiškio sen., Stepanavos kaime. Priklauso Ukmergės miškų urėdijos Čiobiškio girininkijos (780 kv., 12 skl.) teritorijai. Urvo vieta yra 0,4 km į rytus nuo kelio , 1,3 km į šiaurės vakarus nuo Čiobiškio. Objektas nuorodomis nepažymėtas.  Saugomu gamtos objektu paskelbtas LR aplinkos ministro 2010 m. liepos 30 d. įsakymu Nr. D1-675.

Urvas glūdi Čiobiškio miške, tekančio Rynos upelio suformuotos griovos šlaite, apie 5 m aukštyje nuo upelio vandens lygio (absoliutus aukštis - 76 m). Urvo gylis siekia apie 10 m, viduje – dvi tarpusavyje susiekiančios landos. Dėl gamtinių sąlygų jautrumo, Čiobiškio urvas netinkamas lankymui, be to, jis gali būti pavojingas dėl nuo skliauto atitrūkstančių smėlio sluoksnių dalių (sucementavimas mažėja į viršų). Šio urvo aukštoji dalis gali užgriūti netolimoje ateityje.Lietuvos geologijos tarnyba. Geotopai (išrašas) 

 Geologija 
miniatiūra|200px|left|Urve sienos ir lubos iš sukietėjusio smėlio, apačia – sausas purus smėlis. Matyti laukinių gyvūnų pėdsakų
Čiobiškio urvas yra unikalus, nes jis yra vienintelis Lietuvoje kvartero dariniuose.Čiobiškio urvas – unikalus gamtos objektas Urvas susiformavęs smiltainyje – karbonatiniu cementu sucementuotame  smėlyje. Smėlis vietomis smulkus, vietomis įvairaus rupumo su pavieniu žvirgždu iki 1 cm diametro, pilkai geltonas, įstrižai sluoksniuotas. Urvo aukštis 1,5 m (pradžioje), gilyn einant visiškai sumažėja, ilgis apie 9 m. Jame yra daug mažų atšakų, kairėje nuo įėjimo yra „kolona“. 

Svarbiausia sąlyga urvui susiformuoti buvo smiltainio klodo susidarymas. Karbonatinio cemento kristalizacija galėjo įvykti holocene, prieš kelis tūkstančius metų, kada gruntiniame vandenyje buvo padidėjęs hidrokarbonatų kiekis, o jų virtimas kalcio karbonatiniu mineraliniu cementu vyko dėka slėgio pokyčių tekant požeminio vandens šaltinio tėkmei poringo ir laidaus smėlio sluoksniu. 

Urvo tolesnį formavimąsi lėmė požeminio vandens lygio nukritimas, smiltainio klodo nusausėjimas ir biraus smėlio dalelių išplovimas iš po smiltainio. Taigi patį urvą suformavo šaltiniai (sufozija), ištekėję iš šlaito. Šiuo metu požeminio vandens srautai yra pakitę, todėl urvas yra sausas. Vienas iš nedaugelio žinomų neapvandenintų urvų Lietuvoje. Tuo tarpu visai netoli olos išsikrauna šaltinis, formuojantis naują sufozinį cirką ir naują griovos atšaką. Gal būt požemyje formuojasi naujos tuštumos, jei iškrovos vietoje slūgso smiltainiai.

 Tautosakinės žinios 
Vietinių žmonių urvas dar vadinamas Rynos urvu (pagal šalia tekančio upelio vardą),  arba olomis. Pasakojama, kad vietiniai jaunuoliai urve slėpdavosi nuo karo prievolės arba skirdavo drąsioms merginoms pasimatymus. Spėliojama, ar čia kadaise gyveno urviniai žmonės.Urvo paslaptys ir pavojai

 Taip pat skaitykite 
 Skališkių uola

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Saugomų teritorijų valstybės kadastras 
 Unikali Lietuvos vieta, apie kurią retas žino – Čiobiškio urvas (15min.lt)
 Lietuvos speleologų diskusijų forumas. Čiobiškio urvas
 Rynos urvas (schema, nuotraukos)
Čiobiškio urvas. Žemėlapis. Kaip nuvykti

Kategorija:Širvintų rajono paveldas
Kategorija:Lietuvos gamtos paveldo objektai
Kategorija:Lietuvos geologija
Kategorija:Čiobiškis