Raudonė (Nemunas)

Raudonė – upelis Jurbarko rajone, Nemuno dešinysis intakas, ilgu vingiu viršutinėje Nemuno terasoje, iš šiaurės juosiantis Raudonės miestelį. 

Įteka į Nemuną 147,4 km atstumu nuo pastarojo žiočių. Vandentakio kodas LR upių klasifikatoriuje – 10011990. Upelio ilgis – 8,7 km, baseino plotas – 29,2 km².

 Geografija 

Raudonės upelis aukštupyje prasideda ties Adomaitiškės kaimu, išteka iš žvyrkelio  pakelės griovio. Aukštupyje laukuose vystoma žemdirbystė, upelio vaga sureguliuota, prateka dirbamais laukais. Vidurupyje vaga natūrali, smarkiai vingiuota. Pratekėjęs vakarų kryptimi Raudonės miestelio šiaurine dalimi, upelis pasuka į pietus. 130 m į šiaurės vakarus nuo Ražupės ir Raudonės upelių santakos stūkso Raudonėnų piliakalnis. Toliau miškingu šlaitu upelis srūva žemyn į Nemuno slėnį. Žemupyje jis skiria miestelio ir Raudonėnų kaimo ribas. Jo dešiniajame krante įsikūrusios senosios Raudonėnų kapinės. 

Šalia kelio  praeinančiame dviračių ir pėsčiųjų take įrengtas vienos angos betoninis tiltas, šalia jo išlikusi senoji vandens pralaida. Prateka plentą vakarinėje Raudonės miestelio pusėje, priešingoje nuo Raudonės pilies parko. Toliau Raudonės natūrali tėkmė vingiuoja apie 400 m Nemuno slėniu, patenka į siaurą užutėkį.

Intakai: Vikšrynė, Ražupė (dešinieji).

Įsikūrusios gyvenvietės: Adomaitiškė, Pupkaimis, Raudonė, Raudonėnai.

 Etimologija 

Upėvardis Raudõnė kildinamas nuo spalvos pavadinimo raudóna. Nuo Raudonės upelio pavadinimo kildinamas Raudonės miestelio vardas. Tos pačios hidrografinės kilmės yra ir šalia esančios Raudonėnų gyvenvietės pavadinimas.Raudonės ir jos apylinkių praeities specifika  Viename iš šio krašto padavimų pasakojama, jog lietuviai šioje vietoje taip smarkiai gynėsi nuo kryžiuočių karių, kad nuo žuvusiųjų kraujo tekančio upelio vanduo nusidažė raudonai. Ir nuo tada upelis imtas vadinti Raudonės upeliu.

XIX a. populiarūs buvo kiti romantiški Raudonės pavadinimo aiškinimai: vietovė tokį pavadinimą gavusi nuo Raudonės pilies, pastatytos iš raudonų plytų. Taip pat nurodoma, kad Raudonės pavadinimas kilęs nuo žodžio „raudoti" – dieną ir naktį taip savo tėvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Kęstučio gedėjusi jo dukra Balanda.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Sąrašas:Nemuno intakai
 LR upių klasifikatorius

Kategorija:Jurbarko rajono upės
Kategorija:Nemuno intakai
Kategorija:Raudonė