Geminacija

Geminacija, arba dvigubinimas ( 'dvigubinu, dvejinu') – tokių pačių arba artimų (skardusis – duslusis) priebalsių ėjimas iškart vienas po kito, priebalsių ilginimas. Geminacija atsiranda dėl skirtingų priežasčių ir gali turėti skirtingą paskirtį. Geminacija retorikoje – kontaktinis to paties žodžio arba sakinio dalies kartojimas stilistiniais tikslais.

 Geminacijos pavyzdžiai 

 Baltų kalbos 
 Priebalsių sankirta dūriniuose
 latv. pamats 'pagrindas, pamatas' + tonis 'priegaidė; tonas' = pamattonis 'pagrindinė priegaidė; pagrindinis tonas'.
 liet. švarus + raštas = švarraštis; paprastai liet. k. sudvigubinti priebalsiai tariant neilginami.
 Morfemų sandūra
 lat. izzust 'pradingti', liet. užželti
 Išskyrus sklandžiuosius, latvių kalboje ilginami tarp dviejų trumpųjų balsių atsidūrę priebalsiai; rašyboje neatspindima.
 visa [vis: a] 'visà'
 upe [up: e] 'upė'
 Istoriškai išnykusios geminatos
 latv. rast 'rasti', liet. rasti < *radtei; plg. liet. rado, latv. rada 'rado' ir bendraties priesaga -t, -ti.

 Italų kalba 
 Žodžių skyrimo paskirtis
 coma 'koma' – comma 'punktas, skirsnis'
 pala 'kastuvas' – palla 'kamuolys'

 Lotynų kalba 
 Asimiliacija
 affero < ad-fero 'atnešu'
 Ekspresinis dvigubinimas
 bucca 'skruostas' 

 Suomių kalba 
 Formų skyrimo paskirtis
Suomių kalboje geminacija atsiranda dėl šiai kalbai būdingos stipriųjų ir silpnųjų priebalsių laipsnių šaknyje kaitos.
 Linksniavimas
 harakka 'šarka' (vardininkas) – harakan 'šarkos' (kilmininkas)
 Asmenavimas
 antaa 'duoti' – annat 'duodi'

 Japonų kalba 
 Žodžių skyrimo paskirtis
 kite 'ateiti' – kitte 'pašto ženklas'

 Vokiečių kalba 
 Vokiečių kalboje geminatos taip pat kartais susidaro žodžių arba morfemų sandūrose:
 annehmen [ˈan‿ne: mən] 'priimti'
 am Mittag [ˈam‿mɪtɑ:k] 'vidurdienį'
(Sudvigubintų priebalsių rašymas paprastai nerodo geminacijos, šitaip žymimas prieš priebalsį einančio balsio trumpumas:
 beten [ˈbe: ten] 'melstis' – Bett [bet] 'lova'.)

 Geminacija retorikoje 
Tas pats dėmuo kartojamas, dvigubinamas be formos pokyčių, jis neatskiriamas kitais dėmenimis. Taip siekiama atkreipti skaitytojo dėmesį, sustiprinti reikšmę arba sukurti norimą skambesį.Горло Е.А. Синтаксические средства воздействия в поэтическом тексте.
 Iš negandingų vakarų
 Audrų perkūnijų prikrauti
 Lingavo debesų laivai.
 Tada graži, graži buvai,
 Akim tyliųjų ežerų…
 Lyg eidama linelių rauti.
(S. Nėris „Lietuvai”)

 Šaltiniai 

Kategorija:Fonetika
Kategorija:Retorika