Šlavėnų dvaras

Šlavėnų dvaras – buvusi dvaro sodyba Šlavėnų kaime, Anykščių rajone, prie kelio . Pagrindiniai dvaro rūmai neišliko, yra nemažai tebenaudojamų ūkinių pastatų, galima įžiūrėti parko alėjas. Tebestovi tvartai, svirnas, klėtis, telkšo tvenkinys, susijungiantis su Šlavės upeliu. 1992 m. dvaro likučiai buvo grąžinti turto paveldėtojams Čepukams.

 Istorija 

Istoriniuose šaltiniuose Šlavėnų dvarai minimi nuo 1596 m. XVIII a. ir XIX a. pradžioje Šlavėnų latifundiją sudarė trys dvarai ir kaimas prie jų, kuriuos valdė Ukmergės apskrities maršalka Juozapas Kušeliauskas (?–1806) ir kiti valdytojai.

Apie 1830–1840 m. latifundija buvo išskirstyta trims savininkams, dvarus perėmė ir įsigijo Mikuličiai, Mingailai ir Brazauskai. XIX a. antrojoje pusėje Mikuličių dvarą perpirko ir prie savo tėvonijos prijungė Gustavas Brazauskas (1841–1906), suformavęs Didžiųjų Šlavėnų Brazauskų dvarą, išlikusį ir XX a. pradžioje po jo mirties, kai jame toliau šeimininkavo G. Brazausko našlė Jadvyga Mikalauskaitė-Brazauskienė (1845–1915). Apie 1930 m. šį dvarą paveldėjo ir iki nacionalizacijos 1940 m. valdė Mašiotai (Ona Brazauskaitė-Mašiotienė). Pas Mašiotus 1930 m. lankėsi Lietuvos prezidentas Antanas Smetona. 

Mingailai nuo XIX a. vidurio iki 1940 m. valdė Mažuosius Šlavėnus. Dalį dvaro nuomojosi ir valdė Mašiotų ir Mingailų giminaičiai: Jurgis Čepukas, Vaišvilai, Bagdonas.

1923 m. Šlavėnų dvare buvo 4 sodybos – 77 gyventojai. 1949 m. Šlavėnų kaimas buvo įjungtas į „Piliakalnio“ kolūkį, vėliau, stambinant ūkius, jis pateko į Puntuko kolūkį. 

 Nuorodos 

 Sąrašas:Lietuvos dvarai
 Šlavėnų dvaras Lietuvos dvarų duomenų bazėje 
 Šlavėnų dvaras (anykstenai.lt)
 Šlavėnai tapo patrauklūs ir anykštėnams (anyksta.lt/)

Kategorija:Anykščių rajono dvarai