Piktupėnų evangelikų liuteronų bažnyčia

Piktupėnų evangelikų liuteronų bažnyčia – evangelikų liuteronų bažnyčia, stovėjusi Piktupėnuose, Pagėgių savivaldybėje, sunaikinta per Antrąjį pasaulinį karą. Buvo žinoma kaip Prūsijos karalienės Luizės bažnyčia.

Išlikusi senoji klebonija,  nuo 1993 m. veikia atkurta parapija.

 Istorija 

Evangelikų liuteronų bažnyčia Piktupėnuose buvo pastatyta prieš 1574 m. Parapiją ilgai globojo Tilžės kunigai. Lenkijos-Švedijos karo metais 1656 m. kelias dienas Piktupėnų apylinkėse plėšikavo lenkų kariuomenės būrys. Rastą bažnyčią, kaip ne katalikišką, o protestantų, sudegino. 1670 m. pašventinta nauja pastatyta bažnyčia. Po kelių dešimtmečių ji nugriauta. 1744 m. iš lauko akmenų ir plytų buvo išmūryta stambi, stačiakampio plano, aukštu mediniu bokštu, besibaigiančiu vario stogeliu-kupolu, nauja Piktupėnų parapijos bažnyčia.

1757 m. bažnyčią nusiaubė Rusijos kariuomenė. Ją teko ilgokai remontuoti. 1781 m. į bokštą pataikė žaibas. Bažnyčia rekonstruota 1853 m. - paaukštintas bokštas.

1812 m. apylinkėse vyko rusų ir prūsų kovos, žuvo daug karių. Ties Piktupėnais žuvo prūsų kariuomenės lietuvių dragūnų pulko majoras Albertas Manšteinas. Jis buvo palaidotas prie bažnyčios sienos. Prieš keletą metų kaimo senosiose kapinėse menamoje A. Manšteino kapo vietoje Klaipėdos karybos klubas pastatė kenotafą-krikštą.

Klebonijos pastatas buvo Prūsijos ir Rusijos valdovų susitikimų vieta, kurioje buvo sprendžiamos Europos ateities problemos. Čia apie mėnesį buvo apsistojusi Prūsijos karaliaus šeima, kuomet 1807 m. vasarą dvi savaites truko derybos tarp Aleksandro I ir Napoleono, lėmusios Tilžės taikos sutarties pasirašymą. Piktupėnuose  beveik kasdien lankydavosi ir Aleksandras I. Prie pastato pritvirtinta Prūsijos valdovų vizitą primenanti lentelė.Karalienės Luizės žingsnius primena medžiai ir pastatai  

1944 m. rudenį čia vyko nemaži mūšiai, per kuriuos ir buvo sunaikinta senoji Piktupėnų bažnyčia.

 Piktupėnų parapija 

Piktupėnų parapija nuo XVIII a. vidurio padėjo susiformuoti naujoms religinėms bendruomenėms. 1766 m. iš dalies jos kaimų sukurta Tauragės filija, 1870 ir 1892 m. keliolika sodžių perduota Rukų ir Natkiškių parapijoms. 

Piktupėnų parapijoje 1848 m. priskaičiuota 9 000 parapijiečių, iš kurių maždaug du trečdaliai buvo lietuvininkai, 1878 - 7 994 (lietuvininkų 4994, arba daugiau kaip 62%). XX a. pradžioje, 1902 m., parapijiečių užregistruota 5 820 (lietuvininkų 3 015, t. y. 51,8%), po Pirmojo pasaulinio karo, 1921 m. - 6 500,  1936 m. - 5 446.Piktupėnų evangelikų liuteronų parapijos istorija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Piktupėnų evangelikų liuteronų bažnyčia 
 Pagėgių savivaldybės bažnyčios 
 Piktupėnų liuteronų parapija 

Kategorija:Pagėgių savivaldybės bažnyčios
Kategorija:Lietuvos evangelikų liuteronų bažnyčios
Kategorija:Neišlikusios Lietuvos bažnyčios