Vanlangas

Vanlangas () – pusiau istorinė vietnamiečių protėvių karalystė, egzistavusi iki 258 m. pr. m. e. dabartiniame šiauriniame Vietname su centru Raudonosios upės slėnyje. Valstybę valdžiusi dinastija yra žinoma kaip Hongbang dinastija ().

Seniausias karalystės paminėjimas datuojamas gerokai vėlesniais laikais. Vienas pirmųjų žinomų paminėjimų yra VI a. kinų tekstas „Komentarai apie vandenų knygą“ ()."Chinese Literature: Shuijingzhu 水經注 "Commentary to the River Classic" " at China Knowledge. Vėlesni paminėjimai buvo Tang dinastijos Kinijoje. XV a. parašyti „Pilni Daivieto analai“ jau detaliai aprašo legendinę valstybės istoriją. Ji tuo metu buvo sukurta stiprinti vietnamiečių nacionalizmą.Tucker, Oxford Encyclopedia of the Vietnam War

Vanlango pavadinimas siejamas su galimu vietos gyventojų etnonimu. Senąja kinų kalba, kuria pirmą kartą paminimas, žodis 文郎 buvo tariamas *mɯn-raːŋ. Žodis *m.ra:ŋ vietinėse kalbose galėjo reikšti „žmogus“, ir yra išlikęs malengų tautelės savivaldyje.Michel Ferlus. "Formation of Ethnonyms in Southeast Asia". 42nd International Conference on SinoTibetan Languages and Linguistics, Nov 2009, Chiang Mai, Thailand. 2009. pp. 4-5

 Raida 
Vanlango karalystę sukūrė Raudonosios upės slėnio gyventojai lakvietai. Archeologiniai radiniai patvirtina tik vėlyviausią Vanlango laikotarpį, tuo tarpu didžioji dalis istorijos yra laikoma mitologine. Vietnamiečių mitologija pasakoja apie pirmąjį lakvietų valdovą  Kinzuongą (), kuris 2879 m. pr. m. e. konsolidavo gentis ir pradėjo Hongbang dinastiją. Pirmoji jų sukurta valstybė vadinosi Sikkui (, „Raudonasis Kui žvaigždynas“).

Visi jos valdovai titulavosi hungvuongais (). Trečiasis hungvuongas 2524 m. pr. m. e. perkėlė sostinę į Fongčau () gyvenvietę Raudonosios upės vidurupyje (dab. Futo provincija) ir pervardino karalystę Vanlangu. Iki dabar ši vieta yra viena švenčiausių Vietnamo vietų, ir čia stovi seniesiems valdovams garbinti pastatyta šventykla.

Nuo VII-VIII a. pr. m. e. Raudonosios upės gyventojai jau pasižymėjo ganėtinai aukšto lygio visuomenės organizacija, išvystytu žemės ūkiu, geros kokybės bronzos dirbiniais, ir tapatinami su Dongsono archeologine kultūra. Būtent šios kultūros laikotarpis labiausiai ir siejamas su Vanlango karalyste.

Vanlangas prekiavo ir kariavo su savo pietiniais kaimynais čiamais (austroneziečiai) ir šiauriniais kaimynais auvietais (tai-kadajai). 258 m. pr. m. e. pastarųjų vadas Anzuongas nukariavo Vanlangą, sujungė jo teritorijas su savomis ir sukūrė Aulako karalystę. Lakvietams maišantis su auvietais išsivystė vietnamiečių tautybė.

 Organizacija 

Vanlango valstybei vadovavo valdovai, tituluojami hungvuongais. Pasak legendų, jos teritorija driekėsi per Šiaurinį Vietnamą ir pietinę Kiniją. Tačiau pasak „Trumposios Vietnamo istorijos“ (), ją sudarė 15 provincijų (), kurios apima tik Šiaurinį Vietnamą. Kiekvieną bộ valdė vietininkai (lạc tướng), kurie dažniausiai priklausė valdovo giminei.Trần Trọng Kim (2005). Việt Nam sử lược (in Vietnamese). Ho Chi Minh City: Ho Chi Minh City General Publishing House. p. 18. Dauguma iš tų provincijų atkartoja vėlesnį Daivieto valstybės administracinį suskirstymą.

 Vũ Định (武定, dab. Taingujeno ir Kaobango provincijos);
 Tân Hưng (新興, dab. Futo ir Tujenkuango provincijos);
 Phong Châu (峯州, dab. Futo provincija);
 Lục Hải (陸海, dab. Langsono provincija);
 Vũ Ninh (武寧, dab. Bakninio provincija);
 Ninh Hải (寧海, dab. Kuangninio provincija);
 Giao Chỉ (交趾, dab. Hanojaus, Hungjeno ir Ninbinio provincijos);
 Châu Diên (朱鳶, dab. Hanojus);
 Phúc Lộc (福祿, dab. Hanojus);
 Dương Tuyên (陽泉, dab. Haifongas);
 Bình Văn (平文, dalis dab. Ninbinio provincijos)
 Cửu Chân (九真, dab. Tanhoa provincija);
 Hoài Hoan (懷驩, dab. Ngeano provincija);
 Cửu Đức (九德, dab. Hatinio provincija);
 Việt Thường (越裳, dab. Kuongči provincija);

 Išnašos 

Kategorija:Vietnamo istorinės valstybės
Kategorija:Vietnamo mitologija