Gumbuotasis gurgždis

Selinum bulbosum  (L.) E.H.L.Krause
  Scandix bulbosa  (L.) Roth
  Polgidon bulbosum (L.) Raf.
  Myrrhis tuberosa Jacq.
  Myrrhis bulbosa  (L.) Spreng.
  Chaerophyllum verticillatum  Pers.
  Chaerophyllum prescottii  DC.
  Chaerophyllum laevigatum  Vis.
  Chaerophyllum caucasicum  (Fisch. exHoffm.) Schischk.
  Chaerophyllum bulbosum prescottii  (L.) Lindem.
  Chaerophyllum bulbosum hirsutissimum  Kuntze
  Chaerophyllum bobrovii  Schischk.
  Anthriscus prescottii (DC.)

Gumbuotasis gurgždis (Chaerophyllum bulbosum) – salierinių (Apiaceae) šeimos, gurgždių genties šlapių vietų, maistinis augalas.

Gumbuotojo gurgždžio pavadinimas kilo iš graikiškų žodžių: chairo – džiaugiuosi, o phyllon – lapas; bulbosum – gumbuotas, sustorėjęs, svogūniškas.

 Morfologija 

Dvimetis augalas. Stiebas stačias, apvalus, tuščiaviduris, pamatas gumbiškai sustorėjęs, po bambliais išsipūtęs, tik apatinė dalis su violetinėmis dėmėmis, apaugęs baltais, šiurkščiais plaukeliais, viršutinė dalis plika. Lapai maloniai kvepia, nešvariai žali, trikampiško kontūro, 15–30 centimetrų ilgio, apatinė dalis apaugusi retais plaukeliais, 3 kartus plunksniški, plunksniškai skaldytais lapeliais; skiltys lancetiškos arba linijiškos, smailios; apatiniai lapai ilgais, nelabai plaukuotais lapkočiais, viršutiniai – beveik bekočiai, ilgomis makštimis ir siauru, negausiai suskaldytu į linijiškas skiltis lakšteliu.
Žiedynas 3–7 centimetrų skersmens, su 8–15(20) nevienodo ilgio stipinų, be skraistės; skraistlapėliai linijiškai lancetiški, nusmailėję, nelygūs plėneliniais blakstienotais kraštais. Skraistės nėra arba ji tik iš vieno kito lapelio tesudaryta. Skraistelė daugialapė. Skraistlapėliai blakstienoti. Skraistlapėliai dažniausiai asimetriški, iš vieno šono, po 3–6. Vainiklapiai balti, iki vidurio įskelti. Vaisius pailgas, 4–6 milimetrų ilgio, 1,5–2 ml pločio, su plačiu plokščiu stilopodžiu ir trumpais, į šalis nulinkusiais liemenėliais.

Žydi birželio – liepos mėnesį.

 Augavietės 
Auga paupių miškuose ir krūmuose. Labai retas. Kartais auginamas.

Paplitimas Lietuvoje: Rastas miškinguose Mažupės šlaituose tarp Joniškėlio miestelio ir Mūšos.Bendras paplitimas: Vidurio ir Rytų Europa, europinė Rusijos dalis, Kaukazas, Šiaurės Balkanai.

 Literatūra 

 P. Snarskis, „Vadovas Lietuvos augalams pažinti“, Vilnius, 1969 m.
 V. Galinis, „Vadovas Lietuvos TSR vandens augalams pažinti“, Vilnius, 1980 m.

Kategorija:Salieriniai