Drūtasis vijukas

http://eol.org/pages/4922153/overview

• Pupa moulinsiana Dupuy, 1849• Pupa laevigataKokeil, in Gallenstein, 1852• Pupa charpentieriShuttleworth, in Küster, 1852• Pupa moulinsiana var. personataMoqu in-Tandon, 1855• Vertigo ventrosa Heynemann, 1862• Pupa küsteriana Westerlund, 1875• Pupa mulinsania var. octodentataWesterlund, 1878• Vertigo limbataMoquin-Tandon, 1855• Pupa desmoulinsi Germain, 1913


Pūstoji suktenė (Vertigo moulinsiana) – pilvakojų moliuskų (Gastropoda) sukteniinių (Vertiginidae) šeimos rūšis. Paplitusi Pietų Europoje nuo Pirėnų iki Užkaukazės, šiaurėje – iki Didžiosios Britanijos šiaurės, taip pat Danijoje, Švedijoje.
250px|left|thumb|Pūstoji suktenė (eksponatas)
miniatiūra|180px|left|Pūstosios suktenės kriauklė
miniatiūra|180px|left|Kriauklės profilis
miniatiūra|250px|left|Drūtojo vijuko holotipas Tulūzos gamtos muziejuje (Prancūzija)

Pūstoji suktenė įrašyta Lietuvos raudonojoje knygoje kaip saugoma reta rūšis, kurios populiacijų mažai dėl biologinių ypatybių. Taip pat įtraukta į Europos bendrijos svarbos gyvūnų ir augalų rūšių sąrašą.Dušek J., Hošek M. & Kolářová J. (2007). „Hodnotící zpráva o stavu z hlediska ochrany evropsky významných druhů a typů přírodních stanovišť v České republice za rok 2004–2006“. Ochrana přírody 62(5): appendix 5:I-IV.

 Biologija ir ekologija 

Moliuskas gyvena eutrofinių ežerėlių liūnuose su aukštaisiais hidrofitiniais augalais, taip pat didelių ežerų nendrynuose (Phragmitetum communis ir Thelypteridi–Phragmitetum) ir didžiuosiuose viksvynuose (ajerynai Aceretum calami). Pūstoji suktenė aptinkama ant nendrių, viksvų, viksvameldžių stiebų (maždaug iki 60 cm aukščio). Taip pat randama tarp minėtų augalų atliekų prie žemės, kur labai drėgna ar net telkšo vanduo. Aktyvi lyjant lietui ir po lietaus – tuomet lipa augalų stiebais ir lapais. Ant vieno stiebo galima surasti iki 4–5 individų. Minta mikroflora – bakterijomis ir grybais. Žiemoja arti žemės, tarp augalų lapų.

Pūstosios suktenės kriauklė yra 2,2-2,7 mm aukščio ir 1,3-1,6 mm pločio, kiaušiniškos formos, blizgi, nuo tamsiai rusvos iki gelsvos spalvos, 4 vijų. Kriauklės landoje 4 dantukai, kurių mažesnių gali būti ir daugiau, skirtų sutrukdyti patekti plėšrūnams, pvz., grobuoniškų vabzdžių lervoms.

 Populiacija Lietuvoje 

Lietuvoje ši sukteninių rūšis į Raudonąją knygą įtraukta 2003 m.Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių sąrašas

Moliuskų aptikta 1937 m. Alytaus rajone – Metelytės upelyje prie Buckūnų kaimo ir pietiniame Obelijos ežero gale prie Maušės pelkių pakraščio. 1945 m. rastas 1 individas Vaickūnų upelio pakraštyje prie pietinio Metelio ežero galo. 2001–2005 m. duomenimis, didesnės populiacijos gyvuoja Buckūnuose prie Metelio ežero ir Cigoniškėse prie Obelijos ežero. Kitos radavietės – Juodeliuose prie Skaistelių ežero (Kalvarijos sav.), Deguliuose prie Kigio ir Kigelio ežerų (Utenos raj.) ir prie Rūžo ežero (Ignalinos raj.).Lietuvos raudonoji knyga. Red Data Book of Lithuania, Vilnius, Lututė, 2007, 27 p. ISBN 978-9955-692-71-3

Moliuskų išlikimui grėsmę kelia natūrali buveinių kaita (užžėlimas krūmais, medžiais), hidrologinio režimo kitimas, cheminė tarša, įvairūs staigūs gyvenamosios aplinkos pokyčiai.

Kitos saugomos sukteninių rūšys, įtrauktos į Lietuvos raudonąją knygą:
 Keturdantė suktenė (Vertigo geyeri)
 Mažoji suktenė (Vertigo angustior)

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 (animalbase) 
 (arkive) 
  (faunaerg) 
  (eol)


Kategorija:Pilvakojai