Alsėdžių paminklas partizanams

Alsėdžių paminklas palaidotiems partizanams atminti yra šiaurės rytinėje Plungės rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Alsėdžiuose (Alsėdžių seniūnija), miestelio pietvakarinė dalis, 0,2 km į vakarus nuo Telšių gatvės tilto per Sruojos upelį.

 Paminklas 

Paminklinę kompoziciją sudaro 3 trys tipiniai atminimo ženklai, iš kurių pirmasis yra priešakyje, o kiti du stovi vienoje linijoje už jo. Atminimo ženklai betoniniai, trikampės stačiasienės Laisvės kolonos su Jogailaičių dvigubo kryžiaus siluetu viršūnėje, įmontuoti į apskritą betoninį cokolį, įbetonuoti žemėje, dažyti baltais dažais. Visų ženklų visose trijose plokštumose yra įgilinti memorialiniai užrašai, paryškinti baltais emulsiniais dažais. 

Pirmasis tipinis atminimo ženklas: priekiniame fasade: „ŽEMAIČIŲ / APYGARDOS / ALKOS IR ŠATRIJOS / RINKTINIŲ / PARTIZANŲ / UŽKASIMO VIETA / 1944-1953“; dešiniajame fasade: „ALSĖDŽIŲ KUOPOS / BŪRIŲ VADAI / KAZIMIERAS / BERŽANSKIS / KĘSTUTIS / 1899-1949 / VLADAS GENDVILAS / DAKTARAS / 1924-1947 / ALKOS RINKTINĖS / APSAUGOS BŪRIO / VADAS / ANTANAS / MONKAUSKAS / SIAUBAS / 1916-1947“; kairiajame fasade: „SEDOS KUOPOS / VADAS / VYTAUTAS / RIMKŪNAS / TARZANAS / 1923-1946 / LLA TELŠIŲ / RAJONO VADAS / KAZIMIERAS / SRĖBALIUS / VIKRUOLIS / 1916-1947“. 

Dešinysis tipinis atminimo ženklas: priekiniame fasade: „IGNAS LUPEIKA / SUSIEDAS / 1923-1948 / ZOFIJA LUPEIKAITĖ / BRUKNĖ / 1926-1948 / ANICETA / NARMONTAITĖ / JOKŪBAS / 1927-1949 / JONAS NARMONTAS / BEŽDŽIONĖ / 1914-1947 / STASYS NORKUS / DARIUS / 1928-1947“; dešiniajame fasade: „ANTANAS / RANKAUSKAS / LAZDYNAS / 1915-1947 / JUOZAS TIREVIČIUS / TIGRAS / 1923-1947 / JUOZAPAS / ŽUTAUTAS / BELSKIS / 1922-1950 / VACLOVAS / ŽUTAUTAS / VALTERIS / 1920-1950“; kairiajame fasade: „BRONIUS POCIUS / ALUTIS / 1926-1950 / JUOZAS PRONSKUS / BRIEDIS / 1924-1948 / PETRAS PRONSKUS / BŪGNAS / 1921-1948 / LEONORA ZENĖ / PRONSKUTĖ / RAMUNĖ / 1933-1950“. 

Kairysis tipinis atminimo ženklas: priekiniame fasade: „ALFONSAS / ARLAUSKAS CVIRKA / 1918-1947 / ANTANAS BERENIS / GENYS / 1919-1947 / PRANĖ BERENYTĖ / EGLĖ / 1924-1947 / PRANCIŠKUS / BUBELĖ / BERŽAS / 1922-1947“; dešiniajame fasade: „ONUTĖ DARGYTĖ / ŠATRIJA / 1924-1947 / EDVARDAS GAILIUS / ADJUTANTAS / 1921-1947 / ADOMAS GRIGUTIS / LAIVAS / 1930-1951 / NAPOLEONAS / KAUNACKIS / 1914-1945“; kairiajame fasade: „ZENONAS BUBELĖ / GENEROLAS / 1925-1947 / ALEKSANDRAS / BULAUSKAS / ČERČILIS / 1909-1948 / DANIELIUS / DARAČIUS / VILKAS / 1927-1948 / VYTAUTAS / DARAČIUS / TIGRAS / 1929-1949“.

Matmenys: tipinių atminimo ženklų aukštis – po 1,70 m.

 Istorija 
Po Antrojo pasaulinio karo Alsėdžių valsčiuje veikė Žemaičių apygardos Šatrijos (Telšių apskrities) ir Alkos (Mažeikių apskrities) partizanų rinktinės. MGB vidaus kariuomenės, MGB Telšių, nuo 1947 m. pabaigos – Plungės, apskrities skyriaus ir MGB Alsėdžių valsčiaus poskyrio bei Alsėdžių stribų 1944–1953 m. rengtų baudžiamųjų operacijų metu apylinkėje nukautų partizanų kūnus stribai parveždavo į MGB Alsėdžių valsčiaus poskyrio kiemą, jame ir miestelio aikštėje juos niekino, o vėliau užkasdavo miestelio pietrytiniame pakraštyje 1944 m. vokiečių kariuomenės iškastuose apkasuose.

Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro duomenimis nustatyta, kad 1945–1951 m. šioje vietoje buvo užkasta mažiausiai 30 partizanų: 
 Alfonsas Arlauskas–Cvirka, g. 1918 m., žuvo 1947 m. 
 Antanas Berenis–Genys, g. 1919 m., nužudytas 1947 m. Platelių stribų
 Pranė Berenytė–Eglė, g. 1924 m., žuvo 1947 m.
 Kazimieras Beržanskis–Kęstutis, g. 1899 m. birželio 5 d., gyv. Žvirblaičiuose, savanoris, Alsėdžių kuopos vadas, žuvo 1949 m. vasario 4 d. Rukundžių miške
 Pranciškus Bubelė–Beržas, g. 1922 m. Kuodžiuose, žuvo 1947 m. birželio 13 d. Eivyduose 
 Zenonas Bubelė–Generolas, g. 1925 m. Paežerėje, nužudytas 1947 m. gruodžio mėn. NKVD kareivių Alsėdžiuose
 Aleksandras Bulauskas–Čerčilis, g. 1909 m., gyv. Kalnėnuose, žuvo 1948 m. gegužės 13 d. Telšių apylinkėse
 Danielius Daračius–Vilkas, g. 1927 m., gyv. Vaištaruose, Lietuvos laisvės armijos narys, Žemaičių apygardos partizanas; žuvo 1948 m. rugsėjo 17 Alsėdžių apylinkėse
 Vytautas Daračius–Tigras, g. 1929 m., žuvo 1949 m. 
 Onutė Dargytė–Šatrija, g. 1924 m., žuvo 1947 m. 
 Edvardas Gailius–Adjutantas, g. 1921 m., žuvo 1947 m. birželio 13 d. Eivyduose 
 Vladas Gendvilas–Daktaras, g. 1924 m., Alsėdžių kuopos būrio vadas, žuvo 1947 m.
 Adomas Grigutis–Laivas, g. 1930 m., žuvo 1951 m.
Juozas Jokubauskis -Sekretorius, g. 1912 m., Alkos rinktinės, Alsėdžių kuopos vadas, žuvo 1952 m. spalio 13 d. Alsėdžių miške..
 Napoleonas Kaunackis, g. 1914 m. Kiviliuose, Lietuvos kariuomenės karininkas, žuvo 1945 m. birželio 4 d. Skirpsčiuose patekęs į NKVD kareivių pasaląJuozas Vyšniauskas. Dvaras prie Aleksandrijos. – Klaipėda, 2009. – P. 108–109Juozas Vyšniauskas. S. Daukanto giminaičiai Kaunackiai. – Žemaičių žemė, 2010. – Nr. 1. – P. 74
 Ignas Lupeika–Susiedas, g. 1923 m., gyv. Alsėdžių valsčiuje, 1948 m. Platelių stribų nuskandintas Platelių ežereVladas Terleckas. Okupantų karas su savo aukomis. – Lietuvos žinios, 2013 m. lapkričio 15Vladas Terleckas. Okupantų karas su savo aukomis. – XXI amžius, 2014 m. sausio 10 d. – Nr. 2
 Zofija Lupeikaitė–Bruknė, g. 1926 m., žuvo 1948 m. (jos kūną stribai pririšę prie arklio valkiojo po Nevarėnų miestelįAlbertas Ruginis. Paminklas partizanams buvusioje Girdvainių sodyboje. – Už Laisvę: neperiodinis „XXI amžiaus“ priedas apie lietuvių kovą už Nepriklausomybę, 2010 m. rugpjūčio 25 d. – Nr. 5
 Antanas Monkauskas–Siaubas, g. 1916 m.), Alkos rinktinės apsaugos būrio vadas, nusišovė 1947 m. rugsėjo 17 d. Vilkų kaimo bunkeryje apsuktas NKVD kareivių ir stribų
 Aniceta Narmontaitė–Jokūbas (Jokūbėlis), g. 1927 m. , žuvo 1949 m. vasario 4 d. Rukundžių miške
 Jonas Narmontas–Beždžionė, g. 1914 m., žuvo 1947 m. 
 Stasys Norkus–Darius, g. 1928 m., gyv. Telšiuose, žuvo 1947 m. birželio 13 d. Eivyduose 
 Bronius Pocius–Alutis, g. 1926 m., žuvo 1950 m.
 Juozas Pronskus–Briedis, g. 1924 m., žuvo 1948 m.
 Petras Pronskus–Būgnas, g. 1921 m., žuvo 1948 m.
 Leonora Zenė Pronskutė–Ramunė, g. 1933 m., žuvo 1950 m.
 Antanas Rankauskas–Lazdynas, g. 1915 m. Raišaičiuose, žuvo 1947 m. birželio 13 d. Eivyduose
 Vytautas Rimkūnas–Tarzanas, g. 1923 m., Alkos rinktinės Sedos kuopos vadas, žuvo 1946 m.
 Kazys Srėbalius–Vikruolis, g. 1916 m. Dišliuose, Telšių rajono partizanų vadas, žuvo 1947 m. birželio 13 d. Eivyduose
 Juozas Tirevičius–Tigras, g. 1923 m. Dovainiuose, žuvo 1947 m. vasarą netoli Alsėdžių; šeima 1948 m. ištremta į Sibirą
 Juozapas Žutautas–Belskis, g. 1922 m., žuvo 1950 m.
 Vaclovas Žutautas–Valteris, g. 1920 m., žuvo 1950 m.

Žemaičių apygardos Alkos rinktinės partizano Alfonso Norkaus–Žilvičio iniciatyva, padedant Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centrui, žuvusių Alkos ir Šatrijos rinktinių partizanų užkasimo vietoje buvo pastatyta ir 2004 m. rugpjūčio 29 d. atidengta tipinių atminimo ženklų kompozicija (autoriai: dizaineris Romas Navickas, architektė Viktorija Molienė).

 Šaltiniai 
 Lietuvos ypatingasis archyvas. – F. K-1, ap. 3, b. 220. – L. 509–510, 515. – B. 1710. – L. 108. – Ap. 58, b. P-16737. – T. 1. – L. 237. – F. V-5, ap. 1, b. 6352. – L. 6. – B. 13989. – L. 1-1v.

 Literatūra 

 Lietuvos gyventojų genocidas, 1944–1947. – Vilnius: LGGRTC, 1999. – T.2 (A–J). – P. 82, 195, 255, 879. – 2002. – T. 2 (K–S). – P. 641, 1062. – 2005. – T. 2 (Š–Ž). – P. 171
 Lietuvos gyventojų genocidas, 1948. – Vilnius: LGGRTC, 2007. – T. 3 (A–M). – P. 215, 284–285
 Lietuvos Laisvės Armijos kovos Žemaitijoje. Sudarytojai Kęstutis Kasparas, Meilutė Paulauskaitė. – Plungė, 2008. – P. 339 (K. Beržanskis), 345 (D. Daračius), 347 (A. Berenis)
 Vakarų Lietuvos partizanų sritis: atlasas. Kęstučio, Prisikėlimo, Žemaičių apygardos. – Vilnius: LGGRTC, 2010. – P. 173

 Nuorodos 
 Paminklai. Plungės rajono savivaldybė. Alsėdžių seniūnija. Alsėdžių miestelis. Telšių g.
 Lietuvos laisvės kovos sąjūdis 

Kategorija:Plungės rajono paveldas
Kategorija:Paminklai Lietuvos partizanams
Kategorija:Alsėdžiai