Šveicariškas vynas

Šveicariškas vynas – vynas, gaminamas Šveicarijoje iš Šveicarijoje augintų vynuogių.

Šveicarijoje vyno gamybai skirti vynuogynai užima beveik 15 000 hektarų, išsidėstę daugiausia šalies vakariniuose ir pietiniuose kantonuose:
 Ženevos kantonas,
 Nešatelio kantonas,
 Tičinas,
 Valė,
 Vo.
Baltosios vynuogių veislės užima 42 % šalies vynuogynų ploto, o raudonosios – 58 %.

Šveicarijos Federalinio žemės ūkio biuro duomenimisOffice fédéral de l’agriculture OFAG: Das Weinjahr 2009 / L’année d’viticole 2009  2009 m. Šveicarijoje pagaminta virš 1,1 mln. hektolitrų vyno (527 000 hl baltojo, 587 000 hl raudonojo).

Beveik visa Šveicarijos vyno produkcija suvartojama šalies viduje. Tik mažiau kaip 2% vyno produkcijos eksportuojama (daugiausia į Vokietiją). Pagal vyno suvartojamą vienam asmeniui Šveicarija įeina daugiausia vyno išgeriančių šalių dešimtuką. Pvz., 1983 m. importavo 2/3 suvartojamo vyno. Tame tarpe vyno Beaujolais įvežė daugiau, nei JAV.

 Istorija 
Vyno gamybos ir vynuogininkystės tradicijos Šveicarijoje senos, mažiausiai siekia romėnų laikus.

Pirmasis butelis, pagamintas iš keramikos, buvo aptiktas Valė kantone, netoli Sembrancher, keltų laikų moters kape (II a. pr. m. e.). Įrašas ant butelio rodo, kad butelyje buvo vynas.
Apie 150 m. pr. m. e. (keltų laikai) dabartinio Valė teritorijoje žmonės mirusiesiems į kapus dėdavo vyno ir tikriausiai gėrė tokį vyną. Po šimtmečio pasirodė romėnų amforos.

 Geografija 
Šveicariško vyno etiketėse turi būti nurodyta, kurios vietovėje jis pagamintas.

Šveicarijos vyno regionai yra:
 Vo,
 Valė,
 Nešatelio.
 Tičino,
 Turgau.

 Vynuogių veislės 
Dvi plačiausiai Šveicarijoje auginamos vynuogių veislės yra raudonosios „Pinot noir“ (apie 30 % vynuogynų) ir baltosios „Chasselas“ (apie 27 %). Šalyje auginamos įvairių veislių vynuogės, daug jų yra vietinės kilmės ar vietinės atmainos. Plotuose, didesniuose nei bent 1 ha auginama apie 90 vynuogių veislių.

 Šveicarijoje įprastinės vynuogių veislės (2009 m.), auginamos plotuose, didesniuose nei 50 ha Veislė  spalva sinonimai  plotas (%)  plota (ha) 1. Pinot noir  raudonos  Blauburgunder  29,7 %  4 402 2. Chasselas  baltos  Gutedel  27,1 %  4 013 3. Gamay  raudonos   10,2 %  1 514 4. Merlot  raudonos   6,9 %  1 028 5. Müller-Thurgau  baltos   3,3 %  493 6. Gamaret  raudonos   2,6 %  380 7. Chardonnay  baltos   2,2 %  321 8. Sylvaner  baltos  Rhin  1,6 %  241 9. Pinot gris  baltos  Malvoisie  1,5 %  216 10. Garanoir  raudonos   1,4 %  203 11. Syrah  raudonos   1,2 %  181 12. Petite Arvine  baltos   1,0 %  154 13. Sauvignon blanc  baltos    0,9 %  134 14. Humagne rouge  raudonos    0,9 %  128 15. Cornalin  raudonos  Landroter  0,8 %  116 16. Diolinoir  raudonos    0,8 %  112 17. Pinot blanc  baltos   0,7 %  105 18. Savagnin blanc  baltos  Helda  0,6 %  83 19. Cabernet Sauvignon  raudonos   0,4 %  63 20. Cabernet Franc  raudonos    0,4 %  54 Viso baltųjų veislių      57,9 %  6 245 Viso raudonųjų veislių      42,1 %  8 574 Visuminė suma      100,0 %  14 820
Kitų vynuogių mažinama gerokai mažiau, Pvz., „Muscat bleu“, irgi auginamos komercinei vyndarystei, 2009 m. užėmė tik 3 ha plotą.J. Robinson, J. Harding and J. Vouillamoz Wine Grapes – A complete guide to 1,368 vine varieties, including their origins and flavours pg 687 Allen Lane 2012 ISBN 978-1-846-14446-2 

 Vyno stiliai 
Šveicarijoje sukurti ne vienas vynas, gaminamas iš unikalių vynuogių, kurios retai auginamos ne Šveicarijoje. Pvz.:

 Vin des glaciers – chereso stiliaus vynas, kurį gaminant naudojama solera vyno laikymo sistema maumedžio ar ąžuolo medienos statinėse, kuomet subrendęs vynas nebūna visiškai išpilamas iš statinių, o ant viršaus pilamas naujo derliaus vynas. My Switzerland „Vin des glaciers – Le „sherry“ du Valais“ Official Switzerland Tourism Site. Accessed: August 18th, 2012 Šie vynai daugiausia gaminami iš šveicariškos vynuogių veislės „Rèze“, auginamos Valė kantone.J. Robinson Jancis Robinson’s Guide to Wine Grapes pg 152 Oxford University Press 1996 ISBN 0198600984 

 Nuorodos 

Kategorija:Vynas
Kategorija:Šveicariška virtuvė