Aruakai

Aruakai (arhuacos), dar žinomi kaip ikai (Ijka) arba bintukai – indėnų tauta, gyvenanti šiaurės Kolumbijoje, Siera Nevada de Santa Martos masyvo viduryje. Kalba čibčų kalbų šeimos kalba ir laikomi Taironos kultūros ainiais.

 Kultūra 
Aruakai išlaikę tradicinę gyvenseną. Kartu su kitomis trimis Siera Nevada de Santa Martos kalnų tautomis, aruakų žinių sistema 2022 m. buvo pripažinta kaip nematerialusis pasaulio paveldas.

Aruakai gyvena 22 išsibarsčiusiose bendruomenėse, jų populiacija yra ~27 tūkst. žmonių. Įsikūrę Arigvani, Guatapuri, Čičikvos, Piedraso, San Sebastiano upių slėniuose. Svarbiausia gyvenvietė – Nabusimakė. Joje indėnai susiburia švenčių metu.

Aruakai verčiasi žemės ūkiu – augina bulves, kukurūzus, pupeles, manijoką, moliūgus, salotas, kviečius, įvairias daržoves ir vaisius. Įkūrę kavos plantacijas. Namų ūkiuose laiko vištas, galvijus, avis, ožkas. Išvystas tekstilės amatas, arahvakai garsėja tutu iku krepšių audimu.

Šių indėnų pasaulėvaizdyje svarbiausias yra visuotinis Kunsamü dėsnis – pusiausvyra, tvarka, santarvė. Šį dėsnį atstovauja Mamo Niankua – žynių parenkamas berniukas, kuris vėliau 9–15 gyvena atskirai, yra mokomas žynių, o po to tampa genties valdytoju. Aruakai pasaulio tverėju laiko Kakü Serankua, kuris sukūręs pasaulį ir kitus dievus, kurie įkūnyti viršukalnėse, dangaus kūnuose, žemėje. Aruakai turi daug šventviečių – dalis jų, buvusių žemumose, sunaikinta kolonizatorių statinių ir pasėlių.

XX a. vid. vyko susirėmimai tarp aruakų, ir Kolumbijos vyriausybės, kalnyne stačiusios karinius bei ryšių perdavos statinius, taip pat čia nusiųstų kapucinų vienuolių. Indėnų veikla ilgą laiką laikyta kriminaline, bet 1972 m. jie sukūrė savivaldos organą, o 1982 m. privertė kapucinus apleisti jų žemes. Indėnai taip pat turėjo problemų dėl čia apsigyvenusių narkotikų gamintojų ir platintojų bei vyriausybinių planų tvenkti upes.

Kategorija:Kolumbijos indėnai
Kategorija:Čibčai
Kategorija:Sąsmaukos-Kolumbijos zona