Arabinozė

Arabinozė () – viena iš aldopentozių, t. y., monosacharidas, turintis 5 anglies atomus ir aldehidinę grupę (CHO). Tai bespalviai prizmiški ar adatiški kristalai. 

Dėl biosintezės ypatumų daugelis gamtinių monosacharidų yra "D" formos, t. y., struktūriškai analogiški D-gliceraldehidui.Cukrų nomenklatūroje D/L žymėjimas reiškia ne molekulių optinio sukimo savybę, o struktūrinį panašumą į gliceraldehidą.  Tačiau gamtoje L-arabinozė faktiškai yra gerokai dažnesnė nei D-arabinozė. Gamtoje ji aptinkama kaip kai kurių biopolimerų (hemiceliuliozė ir pektinas) komponentas. L-arabinozės operonas yra labai svarbus operonas molekulinės biologijos ir bioinžinerijos tyrimuose.

Klasikinis arabinozės organinės sintezės iš gliukozės būdas yra Wohl degradation.Braun, Géza (1940), "D-Arabinose", Org. Synth. 20: 14; Coll. Vol. 3: 101

{| class="wikitable" 
|- style="background-color:#FFDEAD;"
! colspan="2" | D-arabinozė
|- 
| align="center" | 100pxα-D-arabinofuranozė
| align="center" | 100pxβ-D-arabinofuranozė
|- 
| align="center" | 110pxα-D-Arabinopiranozė
| align="center" | 110pxβ-D-Arabinopiranozė
|}

Etimologija
Arabinozė buvo pavadinta pasinaudojus gumiarabiko pavadinimu, nes iš šios medžiagos buvo pirmą kartą išskirta.Merriam Webster Dictionary

Panaudojimas
Arabinozė naudojama mitybos terpėse, skirtose kai kurioms bakterijoms auginti. 

Nuorodos

Kategorija:Monosacharidai