Lieknoji viksva

Carex gracilis Curtis

Lieknoji viksva, arba grakščioji viksva (Carex acuta) – viksvuolinių (Cyperaceae) šeimos viksvų (Carex) genties augalas. Savaime paplitęs Europoje, Šiaurės Afrikoje, Šiaurės ir Vakarų Azijoje, taip pat ir Lietuvoje.

 Ekologija 
Auga žemapelkėse, raistuose, grioviuose, upių ir ežerų pakrantėse, šlapiose pievose. Mėgsta augti saulėtose ar su šiek tiek šešėlio vietose, drėgname, turtingame, karbonatingame priemolio ir molio dirvožemyje ar sekliame vandenyje.

Lieknąsias viksvas ėda vandens graužikai: pelėnai, ondatros.

 Biologija 
Tai daugiametis, 30-150 cm aukščio retakeris žolinis augalas. Turi šakotus, šliaužiančius šakniastiebius. Šaknys gali siekti 1 m gylį. Stiebas status, su trimis briaunomis, iki 3 mm storio, visas labai šiurkštus. Apatinės makštys šviesiai rudos. Lapai plokšti, išlinkę, iki 20 cm ilgio, 0,3-1 cm pločio, aštriais kraštais. Apatinė lapų pusė mėlynai pilka, o viršutinė – blizgi, tamsiai žalia.

Žiedynkotis su trimis briaunomis, šiurkštus, tvirtas. Žiedynlapis ilgesnis už visą žiedyną. Žiedynas 10-30 cm ilgio, jo viršūnėje 2-4 siauros, stačios, tik su kuokeliniais žiedais varputės. Žemiau jų 3-5 nusvirusios, 2-8 cm ilgio ir 4-8 mm pločio, juodai žalios, tik su piesteliniais žiedais varputės. Pažiedės siauros, smailios, juosvos ar rusvos. Piestelės dvi.

Žydi gegužės-birželio mėnesiais. Vaisius – rudas, 2-3 mm ilgio ir 1,5-2 mm pločio riešutėlis. Maišeliai žali, kiek suploti, iki 3 mm ilgio. Sėklos išlieka gyvybingos iki 5 metų. Dauginasi sėklomis ir vegetatyviškai šakniastiebiais.

Dažnai auga su kitomis viksvomis ir sudaro hibridus. Žinomi hibridai su paprastąja (C. nigra), pelkine (C. acutiformis) ir pūslėtąja (C. vesicaria) viksvomis.

 Nuorodos 
 Lieknosios viksvos mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per theplantlist.org  (anglų k.)''
 Lieknosios viksvos porūšiai, varietetai ir formos per tropicos.org (anglų k.)
 Carex acuta – Wilde planten in Nederland en België  (vokiečių k.)

 Literatūra 

 Vasarą žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Vilnius, Mokslas, 1987, 328 p.
 Enciklopedinė miško knyga, Gediminas Isokas, Vilnius, Mintis, 2001, 315 p. ISBN 5-417-00831-1

Kategorija:Viksvos