Jungtinė Karalystė olimpinėse žaidynėse

Jungtinė Karalystė olimpinėse žaidynėse dalyvavo visose olimpiadose.

 Istorija 
Jungtinė Karalystė pirmą kartą olimpiadoje pasirodė debiutinėse 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse. Nuo to laiko šalis dalyvavo absoliučiai visose olimpiadose. 1980 m. vasaros olimpines žaidynes Maskvoje, Sovietų Sąjungoje boikotavo daugybė šalių, bet Jungtinė Karalystė nusprendė neboikotuot žaidynių, bet išreikšti savo protestą dalyvaudami ne po valstybine, o po olimpine vėliava.

 Olimpiadų rengimas 
Jungtinė Karalystė surengė tris vasaros olimpiadas. Visos jos vyko Londone.

 Žaidynės  Miestas  Šalių  Dalyvių  Rungčių1908 m. vasaros olimpinės žaidynės  Londonas  22  2008  1101948 m. vasaros olimpinės žaidynės  Londonas  59  4104  1362012 m. vasaros olimpinės žaidynės  Londonas  204  10820  302

Birmingamas konkurse dėl teisės surengti 1992 m. olimpiadą liko 5-as. Mančesteris dėl teisės surengti 1996 m. olimpiadą liko 5-as, o 2000 m. – 3-ias.

 Regionai ir teritorijos 
Skirtingai nuo Sandraugos žaidynių visi keturi Jungtinės Karalystės regionai (Anglija, Škotija, Velsas ir Šiaurės Airija) dalyvauja kaip viena valstybė. Dėl regionų susiskaldymo daugumoje sporto šakų ir turėjimo atskiras federacijas – Jungtinė Karalystė kai kuriose komandinėse sporto šakose olimpiadoje pasirodyti negali. Jungtinei Karalystei olimpinėse žaidynėse taip pat atstovauja užjūrio teritorijos, kurios taip pat turi individualios ir tarptautiniu mastu pripažintas atskirų sporto šakų federacijas: Gernsis, Meno sala, Džersis, Angilija, Folklando salos, Gibraltaras, Montseratas, Pitkerno salos, Terkso ir Kaikoso salos, Šv. Elenos sala, Pietų Džordžijos ir Pietų Sandvičo Salos.

Trys Jungtinės Karalystės užjūrio teritorijos dalyvauja kaip nepriklausomos šalys olimpinėse žaidynėse:




 Medalių lentelė 

 Medaliai vasaros žaidynėse 
ŽaidynėsAtletaiAuksasSidabrasBronzaIš visoVieta  1896 Atėnai  8  2  3  2  7  5   1900 Paryžius  103  15  8  9  32 3  1904 Sent Luisas  3  1  1  0  2  9  1908 Londonas  676  56  51  39  146 1  1912 Stokholmas  293  10  15  16  41 3  1920 Antverpenas  204  14  15  13  42 3  1924 Paryžius  307  9  13  12  34  4  1928 Amsterdamas  234  3  10  7  20  11  1932 Los Andželas  74  4  7  5  16  8  1936 Berlynas  225  4  7  3  14  10  1948 Londonas  375  3  14  6  23  12  1952 Helsinkis  293  1  2  8  11  18  1956 Melburnas  200  6  7  11  24  8  1960 Roma  252  2  6  12  20  12  1964 Tokijas  199  4  12  2  18  10  1968 Meksikas  237  5  5  3  13  10  1972 Miunchenas  310  4  5  9  18  12  1976 Monrealis  234  3  5  5  13  13  1980 Maskva  222  5  7  9  21  9  1984 Los Andželas  355  5  11  21  37  11  1988 Seulas  382  5  10  9  24  12  1992 Barselona  389  5  3  12  20  13  1996 Atlanta  303  1  8  6  15  36  2000 Sidnėjus  310  11  10  7  28  10  2004 Atėnai  270  9  9  12  30  10  2008 Pekinas  313  19  13  19  51  4  2012 Londonas  541  29  18  18  65 3  2016 Rio de Žaneiras  366  27  23  17  67 2   2020 Tokijas  376  22  20  22 64  4  2024 Paryžius  327  14  22  29  65  7  2028 Los Andželas  dar neįvyko  2032 Brisbanas Iš viso  298  340  343  981  3

 Medaliai žiemos žaidynėse 
ŽaidynėsAtletaiAuksasSidabrasBronzaIš visoVieta  1924 Šamoni  45  1  1  2  4  6  1928 Sankt Moricas  33  0  0  1  1  8  1932 Leik Plasidas  4  0  0  0  0  –  1936 Garmišas-Partenkirchenas  39  1  1  1  3  7  1948 Sankt Moricas  55  0  0  2  2  13  1952 Oslas  20  1  0  0  1  8  1956 Kortina d’Ampecas  45  0  0  0  0  –  1960 Skvo Valis  17  0  0  0  0  –  1964 Insbrukas  49  1  0  0  1  11  1968 Grenoblis  46  0  0  0  0  –  1972 Saporas  40  0  0  0  0  –  1976 Insbrukas  50  1  0  0  1  12  1980 Leik Plasidas  50  1  0  0  1  11  1984 Sarajevas  54  1  0  0  1  11  1988 Kalgaris  57  0  0  0  0  –  1992 Albertvilis  54  0  0  0  0  –  1994 Lilehameris  35  0  0  2  2  21  1998 Naganas  33  0  0  1  1  22  2002 Solt Leik Sitis  51  1  0  1  2  18  2006 Turinas  40  0  1  0  1  21  2010 Vankuveris  50  1  0  0  1  19  2014 Sočis  56  1  1  3  5  19  2018 Pjongčangas  58  1  0  4  5  19  2022 Pekinas  50  1  1  0  2  19  2026 Milanas–Kortina  dar neįvyko  2030 Prancūzijos Alpės Iš viso  12  5  17  34  18

 Vasaros sportas 
 Lengvoji atletika  53  79  62  194 Akademinis irklavimas  28  22  13  63 Dviračių sportas  26  26  23  75 Buriavimas  25  18  11  54 Tenisas  17  15  12  44 Boksas  17  12  24  53 Plaukimas  15  23  30  67 Šaudymas  13  15  16  44 Jojimas  9  10  13  32 Vandensvydis  4  0  0  4 Baidarių ir kanojų irklavimas  3  5  5  13 Imtynės  3  4  10  17 Žolės riedulys  3  2  6  11 Futbolas  3  0  0  3 Polas  2  3  1  6 Šaudymas iš lanko  2  2  5  9 Šiuolaikinė penkiakovė  2  2  3  7 Raketės  2  2  3  7 Virvės traukimas  2  2  1  5 Vandens motorsportas  2  0  0  2 Fechtavimasis  1  8  0  9 Sunkioji atletika  1  3  3  7 Tekvondo  1  0  2  3 Triatlonas  1  0  1  2 Kriketas  1  0  0  1 Dziudo  0  8  10  18 Gimnastika  0  2  6  8 Šuoliai į vandenį  0  2  5  7 Regbis  0  2  0  2 Badmintonas  0  1  1  2 Golfas  0  1  1  2 Jeu de paume  0  1  1  2 Lakrosas  0  1  0  1 Iš viso  235  270  263  768

 Žiemos sportas 
 Dailusis čiuožimas  5  3  7  15 Skeletonas  2  1  3  6 Akmenslydis  2  1  1  4 Bobslėjus  1  1  2  4 Ledo ritulys  1  0  1  2 Greitasis čiuožimas trumpuoju taku  0  0  1  1 Snieglenčių sportas  0  0  1  1 Iš viso  11  6  16  33

 Nuorodos 
 Jungtinės Karalystės olimpinis komitetas