Verpenos dvaras

Verpenos dvaro sodyba išlikusi Verpenos kaime, Kelmės rajone, apie 2 km į šiaurę nuo Kelmės, šalia kelio . Tebestovi dalis dvaro laikotarpio pastatų: centriniai rūmai (perstatyti), gyvenamasis pastatas, svirnas, tvartas. Išlikę buvusio parko fragmentai su alėjomis, pavieniais medžiais, kūdromis.
miniatiūra|250px|left|Svirnas

Verpenos dvaro sodybos fragmentai 1992 m. buvo įrašyti į Kultūros vertybių registrą, suteiktas regioninio reikšmingumo lygis. Terirorija užima  66 707 m². Prie saugmų priskiriami tik du objektai – svirnas ir ūkinis pastatas.

Sodybos tūrinę erdvinę kompoziciją formuoja banguotoje lygumoje išlikę įvairūs pastatai, teritorijos želdiniai ir vandens telkiniai. Dvaro rūmai stūkso centrinėje teritorijos dalyje. Senieji mediniai rūmai buvę stačiakampio plano, perstatyti XX antroje pusėje. 1994 m. parengtame sodybos reglamente nurodyta, kad rūmų pamatai dalinai panaudoti perstatant pastatą. Reljefas vietomis pertvarkytas įrengiant sporto aikštelę.

 Istorija 

Verpena pirmą kartą paminėta 1585 m. Verpenos dvaras minimas brolių Šemetų dalybų inventoriuje.http://www.savivaldybes.lt/kronika/index.php?lang=lt&gr=pagalsavivaldybe&id=71 Palikimą dalijosi Vaclovas, Jonas ir Melchioras Šemetos. Minėtame inventoriuje nurodyta, kad Verpena atiteko Melchiorui. Šemetos dvarą valdė du šimtus metų. 1760 m. paskutinieji Verpenos dvarininkai Liudvika Šemetaitė ir jos vyras Kazimieras Valavičius dvarą perleido Kelmės dvaro savininkui Marcijonui Gruževskiui. 

1868–1870 m. namų mokytoju dvare dirbo būsimas lepidopterologas Johanas Slevogtas.Slevogt, Johann Benedikt Balduin (1847-1910) // Baltisches Biographisches Lexikon digital  

Po Lietuvos Atgimimo išlikusioje Verpenos dvaro sodybos teritorijoje buvo suformuota daug žemės sklypų, priklausančių fiziniams asmenims. Teritorijoje esančius pastatus taip pat valdo fiziniai asmenys. 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Sąrašas:Lietuvos dvarai
 Apie Verpenos dvarą Lietuvos dvarų duomenų bazėje 


Kategorija:Kelmės rajono dvarai