Senosios Įpilties I kapinynas

Senosios Įpilties kapinynas, vadinamas Karių kapeliais (valstybės saugomas kultūros paminklas: unikalus kodas - 5247, senas registro kodas - A439P, senas kultūros paminklo Nr. AR529) – kapinynas šiaurės vakariniame Kretingos rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, Senojoje Įpiltyje, 1,35 km į vakarus nuo kelio , Šventosios kairiajame krante.

 Kapinynas 
Įrengtas aukštumos šlaite, kuris nuolaidėja į vakarus, link Šventosios upės slėnio. Saugoma teritorija stačiakampio plano, pailga šiaurės rytų - pietvakarių kryptimi, 79 m ilgio ir 51 m pločio. Pietrytinėje jos dalyje yra akmenų aptvaro apjuostos senosios kaimo kapinės, vadinamos Maro kapeliais, Maro kapais, kuriose stovi koplytstulpis, o rytinėje kapinyno dalyje – stogastulpis. Į šiaurę nuo kapinių esančioje kapinyno dalyje matosi buvusio žvyro karjero žymės. Aplinkui kapinyną – dirbama žemė. Anotacinio kultūros paveldo objekto ženklo nėra.

Teritorija – 0,38 ha. Kretingos rajono archeologijos paminklų teritorijų ribų ir apsauginių zonų planai. - Vilnius: Valstybinis žemėtvarkos institutas, 1996. - L. 78

0,25 km į pietryčius yra Senosios Įpilties piliakalnis-Pilies kalnas, 0,45 km į šiaurės rytus – III piliakalnis-Marijos kalnelis, 1,5 km ta pačia kryptimi – Naujosios Įpilties alkakalnis (Alkos kalnas).

 Istorija 
Kapinynas vadinamas Karių kapeliais. Pasakojama, kad jame laidoti Impilties pilies gynėjai. XX a. 3 dešimtmetyje pradėjus jo teritorijoje kasti žvyrą, duobėse buvo randama žmonių griaučių, įvairių metalinių dirbinių. 

Preliminariai datuojamas I tūkstantmečiu.

1923 m. žvalgė Vladas Nagevičius,Senkapis II, vad. Karių kapeliai, S. Impilties k., Laukžemės apyl. - Archeologinio paminklo pasas. - Surašė Juozas Mickevičius, 1959 m. Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. - F. 4, b. 12. - L. 129 1948 m. – Lietuvos istorijos institutas (tyrimų vadovas Pranas Kulikauskas),Pranas Kulikauskas. 1948 m. Lietuvos TSR Mokslų Akademijos Lietuvos istorijos instituto archeologinės ekspedicijos, įvykusios nuo 1948 m. liepos mėn. 20 d. iki rugpjūčio mėn. 26 d. dienoraštis (Kretingos aps., Telšių aps.). - Lietuvos istorijos instituto rankraštynas. - F. 1, b. 1. - L. 26, eil. Nr. 49 1959 m. – Juozas Mickevičius, 1982 m. – Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (ekspedicijos vadovas Romas Olišauskas), 1992 m. – Kultūros paveldo centras (tyrimų vadovas Vilnius Morkūnas),Vilnius Morkūnas. 1992 m. Kretingos rajono žvalgomosios archeologinės ekspedicijos ataskaita. - Vilnius, 1995. - Lietuvos kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. - F. 28, ap. 1, b. 14. - L. 48–49 2008 m. – Julius Kanarskas.Julius Kanarskas. Kultūros paveldo objektų stebėsenos 2008 m. ataskaita. - Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. - F. 4, b. 557. - L. 44

Nuo 1972 m. – respublikinės reikšmės archeologijos paminklas (AR529).Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. Vilnius, 1973. P. 137, eil. Nr. 529 1992 m. perregistruotas į Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašą,Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas. Vilnius, 1993. Eil. Nr. AR529 1997 m. registruotas kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąraše (A439), 1998 m. paskelbtas kultūros paminklu (A439P), 2005 m. pripažintas valstybės saugomu kultūros paminklu.Kultūros vertybių registras: Įpilties, Senosios Įpilties kapinynas, Kretingos r. sav., Sen. Įpilties k. (Darbėnų sen.) 

 Literatūra 
 Jonas Puzinas. Naujausių proistorinių tyrinėjimų duomenys. - Senovė. - Kaunas, 1938. - T. 4. - P. 296
 Lietuvos TSR archeologijos atlasas. - Vilnius, 1977. - P. 102, eil. Nr.  630

 Šaltiniai 

 Kretingos rajono gamtos ir kultūros paminklų katalogas. - Vilnius: Respublikinis žemėtvarkos projektavimo institutas, 1976. - Eil. Nr. 16
 Kretingos rajono kapinių apskaitos duomenys (1982 m. lauko darbai). - [Kaunas]: Visasąjunginio žemės ūkio aerofotogeodezinių tyrinėjimų instituto Vakarų filialas, [1983]. - L. 132, 141

 Nuorodos 
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. - B. 19. - L. 213–218 

Kategorija:Lietuvos kapinynai
Kategorija:Kretingos rajono paveldas