Vokietija olimpinėse žaidynėse

Vokietija dalyvavo beveik visose olimpinėse žaidynėse nuo pat pirmųjų modernių žaidynių 1896 m. Šalis rengė tris olimpines žaidynes, 1936 m. – vasaros ir žiemos žaidynes, o 1972 m. – vasaros žaidynes. Be to, Vokietijai buvo patikėta surengti 1916 m. vasaros ir 1940 m. žiemos žaidynes, bet jos abidvi buvo atšauktos dėl Pasaulinių karų. Po šių karų Vokietijai, kaip agresorei, buvo uždrausta dalyvauti 1920, 1924 ir 1948 m. žaidynėse. Kol šalis buvo padalinta, kiekviena iš dviejų Vokietijų boikotavo vienerias vasaros olimpines žaidynes; 1980 m. Vakarų Vokietija buvo viena iš 65 šalių, kurios nedalyvavo Maskvoje vykusiose žaidynėse, taip protestuodama prieš Tarybų Sąjungos intervenciją į Afganistaną, o 1984 m. Rytų Vokietija prisijungė prie Tarybų Sąjungos (ir keleto kitų šalių) boikoto Los Andželo žaidynėms.

Įskaitant 2012 m. Londono olimpiadą, Vokietijos sportininkai laimėjo 1662 medalius, iš kurių 539 yra aukso, 561 sidabro ir 562 bronzos.„Germany at the Olympics“ Olympedia.com. Tarptautinis olimpinis komitetas šalies laimėjimus dalina į keturias dalis, nors tik Rytų Vokietijos Demokratinė Respublika (VDR) nuo 1968 iki 1988 m. siuntė atskirą sportininkų komandą varžytis su Vokietijos NOK, kuris reprezentuoja Vokietiją nuo 1896 m. 1956–1964 m. olimpiadose dalyvavo iš abiejų šalių sudaryta Jungtinė Vokietijos komanda. Taip pat po Antrojo pasaulinio karo buvo sukurta trumpai gyvavusi (1947–1956 m.) Saro valstybė, kuri siuntė savo delegaciją į 1952 m. žaidynes. 1956 m. Saras tapo Vokietijos Federacinės Respublikos dalimi.

Vasaros žaidynėse sėkmingiausios sporto šakos yra baidarių ir kanojų irklavimas bei jojimas, o žiemos žaidynėse – biatlonas ir greitasis čiuožimas. Vokietijos olimpinio sporto federacija įkurta 1895 m., tais pačiais metais pripažinta TOK. Dabartinis federacijos prezidentas yra Alfons Hörmann.„Germany“. IOC. 

 Medalių lentelės 

 Medaliai vasaros žaidynėse 

ŽaidynėsAtletaiAuksasSidabrasBronzaIš visoVieta  1896 Atėnai  19  6  5  2  13 3  1900 Paryžius  78  4  3  2  9  7  1904 Sent Luisas  18  4  5  6  15 2  1908 Londonas  81  3  5  5  13  5  1912 Stokholmas  185  5  13  7  25  6  1920 Antverpenas nedalyvavo  1924 Paryžius  1928 Amsterdamas  296  10  7  14  31  2  1932 Los Andželas  143  3  12  5  20  9  1936 Berlynas  433  33  26  30  89 1  1948 Londonas  nedalyvavo  1952 Helsinkis  205  0  7  17  24  28  1956 Melburnas    1960 Roma  1964 Tokijas  1968 Meksikas   ir  1972 Miunchenas  1976 Monrealis  1980 Maskva  1984 Los Andželas  1988 Seulas  1992 Barselona  463  33  21  28  82 3  1996 Atlanta  465  20  18  27  65 3  2000 Sidnėjus  422  13  17  26  56  5  2004 Atėnai  441  13  16  20  49  6  2008 Pekinas  463  16  11  14  41  5  2012 Londonas  392  11  20  13  44  6  2016 Rio de Žaneiras  425  17  10  15  42  5  2020 Tokijas  425  10  11  16  37  9  2024 Paryžius  428  12  13  8  33  10  2028 Los Andželas  dar neįvyko  2032 Brisbanas Iš viso  213  220  255  688  7

 Medaliai žiemos žaidynėse 

ŽaidynėsAtletaiAuksasSidabrasBronzaIš visoVieta  1924 Šamoni  nedalyvavo  1928 Sankt Moricas  44  0  0  1  1  8  1932 Leik Plasidas  20  0  0  2  2  9  1936 Garmišas-Partenkirchenas  55  3  3  0  6  2  1948 Sankt Moricas  nedalyvavo  1952 Oslas  53  3  2  2  7  4  1956 Kortina d’Ampecas     1960 Skvo Valis  1964 Insbrukas  1968 Grenoblis   ir  1972 Saporas  1976 Insbrukas  1980 Leik Plasidas  1984 Sarajevas  1988 Kalgaris  1992 Albertvilis  111  10  10  6  26 1  1994 Lilehameris  112  9  7  8  24 3  1998 Naganas  125  12  9  8  29 1  2002 Solt Leik Sitis  157  12  16  8  36 2  2006 Turinas  162  11  12  6  29 1  2010 Vankuveris  152  10  13  7  30 2  2014 Sočis  153  8  6  5  19  6  2018 Pjongčangas  153  14  10  7  31 2  2022 Pekinas  149  12  10  5  27 2  2026 Milanas–Kortina  dar neįvyko  2030 Prancūzijos Alpės Iš viso  104  98  65  267  3

 Šaltiniai