Senosios Įpilties Aukuro akmuo

Senosios Įpilties akmuo, vadinamas Aukuro akmeniu, Aukuru, Ponios lova (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas – 5248, senas registro kodas – M259K1, senas kultūros paminklo Nr. AR530) – mitologinis akmuo šiaurės vakariniame Kretingos rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, Senojoje Įpiltyje, 1,1 km į vakarus nuo kelio , Graistupio dešiniajame krante.

 Akmuo 
Akmuo rausvo granito, netaisyklingos formos, pailgas rytų – vakarų kryptimi, 7,8 m ilgio, 5 m pločio, 1,3–1,5 m aukščio.Julius Kanarskas. Senosios Įpilties papėdės gyvenvietė. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2007 metais. – Vilnius, 2008. – P. 81–82 Rytinės akmens dalies paviršiuje yra 1,5 m ilgio šiaurės – pietų kryptimi, 1,05 m pločio, iki 20 cm gylio įdubimas – Ponios lova. Rytinėje papėdėje iš po akmens išteka gydomąja galia garsėjantis šaltinis.

Teritorijos plotas – 170 m².

80 m į rytus Senosios Įpilties III piliakalnis-Marijos kalnelis, 0,4 km į pietus – pietvakarius – Senosios Įpilties piliakalnis-Pilies kalnas, 1,1 km į rytus – Naujosios Įpilties alkakalnis (Alkos kalnas).

 Istorija 
Akmuo vietos gyventojų žinomas nuo seno, laikomas nepaprastu, vadinamas Aukuru, Aukuro akmeniu, Ponios akmeniu.Julius Kanarskas. Kretingos rajono akmenys, 1989 m. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 4, b. 138. – L. 53 Iš po jo ištekančio šaltinio vanduo buvo naudojamas gydymuisi.Vykintas Vaitkevičius. Senosios Lietuvos šventvietės: Žemaitija. – Vilnius: Diemedis, 1998. – P. 101

Seniau iš aukštumos šlaito kyšojo tik rytinė, 3,6 m ilgio šiaurės – pietų kryptimi ir 3 m pločio akmens dalis. 2006 m. Senosios Įpilties bendruomenės iniciatyva visas akmuo atkastas, šalia įrengta atokvėpio vieta, pastatyta skulptūra „Žolininkas“ (autorius Tadas Šorys), lauko baldai, o 2007 m. – informacinis stendas.

Pagal dydį akmuo patenka į Lietuvos akmenų dešimtuką.

1960 m. žvalgė Juozas Mickevičius, 1963 m. – Lietuvos istorijos institutas (ekspedicijos vadovas Adolfas Tautavičius), 1992 m . – Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras (tyrimų vadovas Vilnius Morkūnas), 1994 m. – Vykintas Vaitkevičius, 2007 m. – Julius Kanarskas.

Nuo 1972 m. – respublikinės reikšmės archeologijos paminklas (AR530).Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. – Vilnius, 1973. – P. 137 2003 m. įregistruotas kultūros vertybių registro mitologinių objektų sąraše (M159K1), 2005 m. pripažintas valstybės saugomu kultūros paveldo objektu.Kultūros vertybių registras: Akmuo vad. Aukuru, kitaip Ponios lova, Kretingos r. sav., Sen. Įpilties k. (Darbėnų sen.) Akmuo ir šaltinis sudaro kultūros paveldo objektų kompleksą (u. k. 28187).Kultūros vertybių registras: Akmuo ir šaltinis, Kretingos r. sav., Sen. Įpilties k. (Darbėnų sen.)

Pasakojama
 ant akmens senovėje pagonys aukojo aukas.
 ant akmens mėgusi gulėti ponia, kuri išgulėjusi jo paviršiuje įdubimą.

 Literatūra 
 Rimantas Matulis. Istoriniai akmenys. – Vilnius, 1990. – P. 58, eil. Nr. 75
 Kretingos rajono kultūros paveldas. – Klaipėda: Libra Memelensis, 2005. – P. 14

 Šaltiniai 

 Adolfas Tautavičius. 1963 m. gegužės 8-28 dienomis vykdytos žvalgomosios archeologinės ekspedicijos Kretingos, Klaipėdos, Šilutės ir Tauragės rajonuose ataskaita . – Lietuvos istorijos instituto rankraštynas. – F. 1, b. 187. – L. 8
 Vilnius Morkūnas. 1992 m. Kretingos rajono žvalgomosios archeologinės ekspedicijos ataskaita. – Vilnius, 1995. – Lietuvos kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. – F. 28, ap. 1, b. 14. – L. 49

 Nuorodos 
 Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2007 metais
 Kretingos krašto enciklopedija 
 Panoramio: Photo of Aukuro akmuo (Ipiltis) 
 Genovaitė Paulikaitė. Įpiltiškiai ruošiasi jubiliejui. – Manokrastas.lt – 2012 m. gruodžio 27 d.

Kategorija:Kretingos rajono paveldas
Kategorija:Lietuvos mitologiniai akmenys
Kategorija:Lietuvos rieduliai