Gustav Kirchhoff

Gustavas Kirchhofas (; 1824 m. kovo 12 d. – 1887 m. balandžio 17 d.) – vokiečių mokslininkas, fizikas, žinomas už savo darbus elektronikos, termodinamikos ir kitose fizikos mokslo srityse. Aktyvus Kirchhofo šiluminės radiacijos tyrimas tiesiogiai lėmė spektroskopijos metodo atsiradimą. Plačiai naudojami Kirchhofo elektrinės grandinės charakteristikos skaičiavimo dėsniai. Už nuopelnus Londono karališkosios draugijos apdovanotas Rumfordo medaliu.

 Biografija 

Gustavas Kirchhofas gimė Karaliaučiuje, Rytų Prūsijoje, teisininko Frydricho Kirchhofo šeimoje. Dar būdamas jaunas pasižymėjo gabumais matematikos ir fizikos srityse. Lankė tų metų žymių mokslininkų seminarus, o 1847 m. gavo aukštąjį išsilavinimą Karaliaučiaus universitete.The Biographical Encyclopedia of Astronomers Tais pačiais metais pradėjo eiti privatdocento pareigas Berlyne, 1850–1854 m. dėstė Vroclavo universitete, 1875 m. priimtas į Berlyno mokslų akademiją, įkurtą Leibnico.

Savo elektrinė grandinės dėsnius Kirchhofas suformulavo dar 1845 m., būdamas studentas. 1857 m. nustatė, kad elektros signalas juda taip pat nepriklausomai kaip ir šviesos spindulys, o 1861 m. publikavo šiluminės radiacijos tyrimą, atradęs cezį ir rubidį,K.J. Laidlerio ir J.H. Meiserio „Fizikinė chemija“. bei apibrėžė absoliučiai juodo kūno šiluminės radiacijos dėsnį. Mokslinis žurnalas „Apeiron“. Nuo 1854 m. su Robertu Bunsenu pradėjo spektroskopijos metodo vystymą.ScienceWorld svetainė Domėjosi J. Maksvelo veikalais ir optikos klausimais.

Mirė 1887 m., buvo palaidotas Šv. Mato kapinėse, Berlyne, netoli brolių Grimų kapų.

 Išnašos 

 Nuorodos 

  Biografijos faktai

Kategorija:Vokietijos fizikai