Moteriškumas

Moteriškumas – etinė kategorija, reiškianti moteriai būdingų savybių derinį: emocingumą, švelnumą, trapumą, nuoširdumą. Taip pat moteriškumas siejamas su estetika – kūno bruožų harmoninga išraiška, atskirianti moterišką kūną nuo vyriško. Moteriškumo samprata apima ne tik biologinį, bet ir socialinį bei kultūrinį aspektus, ji nesusijusi vien tik su biologine moters lytimi – egzistuoja ir „moteriškų“ vyrų samprata.

Priešingybė moteriškumui yra vyriškumas, kuris suprantamas kaip tvirtumo, atkaklumo, agresyvumo ir panašių bruožų visuma.

 Istorija 

miniatiūra|left|250px|Botičelio „Veneros gimimas“ – klasikinė moteriškumo samprata

Šiuolaikinis moteriškumo supratimas siekia Anglijos viduramžius. Tuomet moteris buvo paprasčiausiai vadinama  mergele, žmona, motina, našle. Kai kilusi maro epidemija Anglijoje nušlavė maždaug pusė gyventojų, tradiciniai lyčių vaidmenys pasikeitė, padidėjo moterų vaidmuo visuomenėje. Su moteriškumu susijusios sąvokos pirmą kartą minėtos apie 1380 m. filosofo Geoffrey Chaucer raštuose.c1386 CHAUCER Man of Law's T. 262 O serpent under femynynytee. Oxford English Dictionary (Online ed.). Oxford University Pressc1374 CHAUCER Troylus I. 283 Alle here lymes so wel answerynge Weren to womanhode. Oxford English Dictionary (Online ed.). Oxford University Press

Istorijoje įvairiose kultūrose moteriškumas buvo traktuojamas įvairiai, nors buvo išskiriamos ir universalios nuostatos, visais laikais sutinkamos tarp visų tautų. Tokie bruožai, kaip jausmingumas, gailestis, kentėjimas, rūpestingumas, kuklumas, švelnumas ir kt. tradiciškai laikomi „moteriškais“, būdingais moters prigimčiai. Patriarchalinėse kultūrose, kur lyčių vaidmenys buvo aiškiai apibrėžti, moteryje ypač buvo vertinami kuklumas ir paklusnumas, jos pagrindinis vaidmuo gyvenime – būti žmona, motina. Kuriantis ir vystantis feminizmo judėjimui, „idealios moters“ samprata, jos vaidmuo visuomenėje palaipsniui ėmė keistis. Romantinėje literatūroje ir mene, pradedant XIX a., ėmė klestėti naujas moters idealas – paslaptinga, viliojanti ir pavojinga „femme fatale“. Feministės ėmė skelbti stiprios, nepriklausomos, neapribotos tradicinių stereotipų ir primesto jos vaidmens visuomenėje,  moters idealą.

Kultūros standartai tarp lyčių, moteriškumo supratimas keitėsi ypač ženkliai, pvz., XVI a. Prancūzijoje aukštakulniai buvo laikomi vyriškais batais, nors dabar jie yra tapę moteriškais. Senovės Egipte tiek moterys, tiek vyrai nešiojo klubajuostes (prijuostes), daug dėmesio skyrė kosmetinėms procedūroms, naudojo parfumeriją, juvelyrinius papuošalus. Moteriško grožio samprata savaip buvo suprantama Kinijoje tarp kilmingų moterų, naudojusių kojų pėdų bintavimą, siekiant turėti jas kuo mažesnes. Kajanų tauta (artima kahajams) Mianmare moteriškumu laikomo žiedų pagalba išilgintą kaklą.


 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Moteriškumas ir feminizmas
 Moteriška prigimtis

Kategorija:Feminizmas