Mordos

Mordai () – miestas Lenkijos rytuose, Mordų valsčiuje, Sedlcų apskrityje, Mazovijos vaivadijoje. Miestas yra apie 19 km į šiaurės rytus nuo Sedlcų. Mieste stovi Mordų geležinkelio stotis ir Mordi Miasto geležinkelio stotelė.

Gyventojai

Istorija

Nuo XIII a.-XIV a. iki 1513 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Palenkės vaivadijai.http://mkp.emokykla.lt/gimtoji/images.php?IId=268 http://forum.istorija.net/photos/show-album.asp?albumid=35&photoid=360  1408 m. įkurta Mordų Šv. Arkangelo Mykolo parapija. 1488 m. gyvenvietei suteiktos miesto teisės ir Mordų miesto herbas. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijos valdose. 1571 m. pastatyta pilis, kuri sudegė švedų tvano metu, 1655-1660 metais. 1717 m. buvusios pilies vietoje pastatyti barokiniai rūmai. 

Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Austrijos karalystės Vakarų Galicijos Sedlcų cirkului. Nuo 1807 m. iki 1815 m. priklausė Varšuvos kunigaikštystės Sedlcų departamentui. Nuo 1816 m. iki 1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Palenkės vaivadijai, 1837–1844 m. Palenkės gubernijai, nuo 1844 m. iki 1866 m. Liublino gubernijai, nuo 1867 m. iki 1914 m. Sedlcų gubernijai. XIX a. įkurtos Mordų žydų kapinės.

Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Varšuvos generalgubernijai. 1869 m. iš gyvenvietės atimtos miesto teisės, kurios sugrąžintos 1919 metais. 1919–1939 m. priklausė II Lenkijos Respublikos Varšuvos vaivadijai. 1939–1945 m. priklausė Trečiojo reicho Generalgubernijai. 1945–1975 m. priklausė Varšuvos vaivadijai. 1975–1999 m. priklausė Sedlcų vaivadijai.

Nuorodos

 Mordy Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom VI (Malczyce – Netreba) z 1885 r. (lenk.);
 Miesto istorija (lenk.) ;
 Miesto nuotraukos ;

Šaltiniai