Ūmėdinė guotė

Ūmėdinė guotė – () – tai guoteninių šeimos valgomas grybas, turintis vidutiniškas maistines savybes. Ši rūšis įtraukta į Lietuvos raudonąją knygą.

 Išvaizda 
Kepurėlė 5-15 cm skersmens, mėsinga, iškili, senesnių vaisiakūnių paplokščia, kai kuriais atvejais net įdubusi. Dažniausiai netaisyklingos formos, gleivėta, smulkiai žvynuota, rausva arba įvairių šviesesnių ir tamsesnių raudonų atspalvių, kraštai šviesesni – balsvi ar gelsvi, plaušuoti. Lakšteliai balti, senesnių grybų gelsvi, su rausvomis dėmėmis, kartais visiškai paraudonuoja, platūs, priaugtiniai arba truputį nuaugę kotu žemyn. Ūmėdinės guotės trama balta rausvo atspalvio, perlaužus ar paspaudus parausvėja, koto gelsva, kompaktiškos konsistencijos. Kotas 6 – 12 cm ilgio, iki 2,5 cm storio, balsvas, rožinio atspalvio, su rausvomis dėmėmis, viršutinė dalis baltai taškuota, paspaudus parausvėja. Sporos 6-8 x 3-5μ elipsės formos, lygios, baltos spalvos. Neturi jokio ypatingo kvapo ir yra kartoko skonio.

 Augavietė 

Šis grybas labiausiai mėgsta lapuočių miškus, ypač ąžuolų ir bukų kaiminystę.

Sezonas: liepa – spalis.

 Nuorodos 

 Grybų katalogas
 Straipsnis apie ūmėdinę guotę
 Lietuvos raudonoji knyga

Kategorija:Agarikiečiai