Rygos arkivyskupija (Livonija)

Apie dabartinę arkivyskupiją žr. Rygos arkivyskupija.

Rygos arkivyskupija (1186–1202 m. Ikškilės vyskupija, 1202–1255 m. Rygos vyskupija; , ) – bažnytinė valstybė, gyvavusi 1186–1561 m. dabartinėje Latvijoje. 1435–1561 m. buvo Livonijos konfederacijos dalis.

Arkivyskupijos plotas buvo apie 18 400 km², ji apėmė lyvių gyvenamą sritį į šiaurę nuo Gaujos, rytų Vidžemę (išskyrus Alūksnę ir Gaujieną), dalį vakarų ir šiaurės Latgalos ir Dolės parapijos sritį. XIII a. 2-ojoje pusėje arkivyskupijai priklausė ir dalis Žiemgalos, iki XV a. pradžios – Dundagos ir Targalės sritys, iki XV a. 2-osios pusės – Abrenė.

 Istorija 

Vyskupija įkurta 1186 m., pradedant Kryžiaus žygius į Pabaltijį ir nukariavus pirmąsias lyvių žemes. Tada buvo skirtas pirmasis vyskupas, Meinardas, kuris rezidavo Ikškilėje, todėl ir vyskupija vadinosi Ikškilės vardu. 1202 m. vyskupo rezidencija perkelta Rygon, atitinkamai pakeistas ir vyskupijos vardas. Tais metais Rygos vyskupas Albertas įkūrė Kalavijuočių ordiną. 1255 m. sausio 20 d. vyskupijos rangas paaukštintas iki arkivyskupijos.Metropolitan Archdiocese of Riga. Gcatholic.org (tikrinta 2025-11-29).

Rygos arkivyskupija buvo laikoma svarbiausia Marijos žemės valda, o arkivyskupas – aukščiausiuoju visos konfederacijos valdovu. Nepaisant to, jis turėjo nuolat konkuruoti su kitomis Livonijos vyskupijomis, ypač – su Livonijos ordinu. Svarbiausi karai vyko 1394–1423, 1479–1492 m. 1435 m. vyskupija įsijungė į Livonijos konfederaciją.

1556 m. Ordinas nukariavo visas arkivyskupijos žemes, tačiau arkivyskupo pozicija išlaikyta. 1561 m. reformacijos įtakoje vyskupijos gyventojai perėjo į liuteronybę, ir vyskupija panaikinta. Jos teritorijas perėmė Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė, iš jų suformuota sekuliari Livonijos kunigaikštystė.

 Arkivyskupai 
 Ikškilės vyskupai 
 1186–1196 – Meinhardas
 1196–1198 – Berthold
 1199–1202 – Albert von Buxhövden

 Rygos vyskupai 
 1202–1229 – Albert von Buxhövden
 1229–1253 – Mikolaj von Nauen

 Rygos arkivyskupai 
 1253–1273 – Albert Suerbeer
 1273–1284 – Jan von Lune
 1285–1294 – Jan von Vechten
 1294–1300 – Jan von Schwerin
 1300–1302 – Isarnus Takkon
 1304–1341 – Fryderyk von Pernstein
 1341–1347 – Engelbert von Dolen
 1348–1369 – Bromhold von Vyffhusen
 1370–1374 – Zygfryd Blomberg
 1374–1393 – Jan von Sinten
 1393–1418 – Jan von Wallenrodt
 1418–1424 – Jan Ambundi
 1424–1448 – Henning Scharpenberg
 1448–1479 – Sylwester Stodewescher
 1479–1484 – vakavo
 1484–1509 – Michal Hildebrand
 1509–1524 – Jasper Linde
 1524–1527 – Jan Blankenfeld
 1528–1539 – Tomas Schoning
 1539–1563 – Wilhelm Hohenzollern

 Šaltiniai 

Kategorija:Livonijos konfederacija