Ungudža

Ungudža (), taip pat žinoma kaip Zanzibaras – Zanzibaro salynui (Tanzanija) priklausanti sala, išsidėsčiusi Indijos vandenyne.Zanzibaras. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-12-03.

 Geografija 
Išsidėsčiusi 35 km į rytus nuo Rytų Afrikos krantų.Zanzibar Island. Britannica Online Encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2022-12-03. Apie 50 km į šiaurę yra antra pagal dydį salyno sala Pemba. Ungudžos salą taip pat supa daug kitų mažesnių salelių, iš kurių tik Tumbatu ir Uzi yra gyvenamos. Salą nuo žemyninės Tanzanijos skiria Zanzibaro kanalas. Didžiausios įlankos – Menai, Chwakos, Kiwani.

Salos ilgis siekia 85 km, plotis – 30 km, plotas – 1660 km². Sala koralinės kilmės, sudaryta iš rifinių klinčių. Reljefas lygus, žemas. Krantai vingiuoti, juos supa koralų rifai. Vietomis priekrantėse auga mangrovės. Klimatas subekvatorinis musoninis.

Salos drėgnieji atogrąžų miškai paskelbti saugomais, įsteigti Kičvelės ir Džozani miškų rezervatai, Džozani Čvakos nacionalinis parkas.

 Istorija 
1964 m. kartu su kaimynine Pembos sala ji sudarė Zanzibaro ir Pembos Liaudies Respubliką. Nuo 1964 m. priklauso Tanzanijai.

 Administracinis suskirstymas 
Ungudža ir ją supančios salos padalintos į tris regionus: Pietinis-centrinis Zanzibaras (sostinė: Koanis), Šiaurinis Zanzibaras (sostinė: Mkokotonis) ir Vakarinis Zanzibaras (sostinė: Zanzibaro miestas). Su Pemba ir kitomis mažomis salomis sudaro Zanzibaro pusiau autonominį administracinį vienetą.

 Gyventojai 
Saloje gyvena apie 900 tūkst. žmonių (2012 m. duomenys), kurių dauguma susitelkę Zanzibaro miesto regione. Kalbama kjungudžos kalba, kuri yra svahilių kalbos dialektas.Kiunguja. Britannica Online Encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2022-12-03.

Vystomas turizmas, verčiamasi žemdirbyste (auginami kvapnieji gvazdikmedžiai, ryžiai, kopra, kokosai, manijokai, batatai), gyvulininkyste, žvejyba. Daugumoje gyvenviečių palei salos pakrantę auginamos jūržolės.

 Šaltiniai 

Kategorija:Zanzibaro salynas