Lapos

Lãpos  () – miestas Lenkijos šiaurės rytuose, Lapų valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Miestas įsikūręs šalia Narevo upės, Šiaurinės Palenkės žemumoje, Narevo aukštupio slėnyje 120–130 m aukštyje virš jūros lygio. Mieste įsikūręs Lapų dekanato centras. Netoli miesto įsikūręs Narevo nacionalinis parkas. Per miestą eina vaivadijos kelias Nr. DW681 ir vaivadijos kelias Nr. DW682.

 Istorija 

Nuo V a. pr. m. e. iki X a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai.http://www.musicalia.lt/meli/index1.php?id=65 http://pl.wikipedia.org/wiki/Plik:Poland_in_the_11th_century.JPG XIII a.-XIV a. šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1513 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Palenkės vaivadijai.http://mkp.emokykla.lt/gimtoji/images.php?IId=268 http://forum.istorija.net/photos/show-album.asp?albumid=35&photoid=360  Gyvenvietė įsikūrė XV a. amžiuje. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijos valdose.

Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. Nuo 1807 m. iki 1914 m. priklausė Rusijos imperijos, Lenkijos Kongreso karalystės, Lomžos gubernijai. XIX a. gyvenvietėje buvo 180 namų ir 1000 gyventojų, ji priklausė Mazovijos apskrities Posventnės valsčiui. 1862 m. gruodžio 15 d. atidaryta Lapų geležinkelio stotis ir Łapy Osse geležinkelio stotelė. XIX a. pabaigoje pastatyta Lapų Senoji sinagoga. 1906 m. pastatyta Lapų Šv. Nikolajaus cerkvė. Prieš I pasaulinį karą pastatyta Lapų sinagoga. 1912 m. kovo 27 d. įkurta Lapų Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapija.

Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos, Lenkijos karalystės, Varšuvos generalgubernijai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1920–1927 m. pastatyta Lapų Šv. Apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia. 1925 m. sausio 1 d. gyvenvietei suteiktos miesto teisės ir Lapų miesto herbas. 1927 m. įkurtas Pogoń Łapy futbolo klubas. Prieš II pasaulinį karą mieste gyveno apie 7,000 gyventojų ir veikė Lapų žydų kapinės. 1939 m. buvo pastatyta Lapų Pierackio gatvės sinagoga. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Lapų rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho, Balstogės sričiai. Per karą miestas prarado apie 80 % gyventojų. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai. 1954–1975 m. miestas buvo Lapų apskrities centras. 1983–1989 m. pastatyta Lapų Šv. Kryžiaus bažnyčia. 1985 m. gruodžio 1 d. įkurta Lapų Šv. Kryžiaus parapija. 1983–1985 m. pastatyta Lapų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia. 1986 m. lapkričio 1 d. įkurta Lapų Šv. Jono Krikštytojo parapija. 2024 m. pastatyta Lapų Aušros Vartų Dievo Motinos koplyčia.

 Turizmas 

Per miestą eina keletas Lenkijos turistinių maršrutų: Vaizdas:Szlak czerwony.svg raudona ir Vaizdas:Szlak zielony.svg žalia pėsčiųjų trasos bei Vaizdas:Szlak czerwony.svg raudonoji dviratininkų trasa.

 Žymūs žmonės 
 Tomasz Łapiński – futbolininkas;
 Józef Szawiec – politikas;
 Janusz Roszkowski – diplomatas, ambasadorius;
 Mikołaj Iwanow – Lenkijos seimo narys;
 Kazimierz Gwiazdowski – politikas, Lenkijos seimo narys;
 Roman Czepe – politikas, Lenkijos seimo narys.

 Šaltiniai 

 Miesto tinklalapis (lenk.)
 Lapų geležinkelių įmonės tinklalapis (lenk.) 

 Literatūra 
 Bitwy i potyczki 1863–1864, oprac. Stanisław Zieliński, Raperswil 1913.
 Rocznik Statystyczny Królestwa Polskiego za 1913, Warszawa 1914.
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej z oznaczeniem terytorialnie im właściwych władz i urzędów oraz urządzeń komunikacyjnych; Warszawa-Przemyśl 1933.
 Księga adresowa Polski (wraz z W.M. Gdańskiem) dla handlu, przemysłu, rzemiosł i rolnictwa na 1930 r., Warszawa 1930.
 J. Beszta Borowski, Pół wieku zarazy 1944–200. Moje zapiski faktów i refleksji, Komorów 2002.
 S. Chankowski, Powstanie styczniowe w Augustowskiem, Warszawa 1972.
 A. Dobroński, Infrastruktura społeczna i ekonomiczna guberni łomżyńskiej i obwodu białostockiego (1866–1914), Rozprawy Uniwersytetu Warszawskiego, 197, Białystok 1979.
 Ł. Lubicz-Łapiński, Łapy i ich mieszkańcy. Zaścianki Łapińskich w XV–XVIII w., Białystok 2004.
 S. Łaniec, Partyzanci żelaznych dróg w roku 1863, Warszawa 1974.
 M. Olechnowicz, Z przeszłości Łap i okolic, z. 1, Łapy 1999.
 J. Szumski, Łapy w latach 1862–1914, „Białostocczyzna”, nr 1, 1997.
 P. Sobieszczak, Poświętne wczoraj i dziś. Rys historyczny parafii i gminy do końca XX wieku., Łapy 2008.