Kusai (Vesnovas)

KusaiKusai, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2020-09-06. (, nuo 1928 m. Kussen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Vesnovas, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 11 km į vakarus nuo Pilkalnio, prie Kusupės, Krasnoznamensko rajone, nuo 2008 m. Vesnovo kaimo gyvenvietės centras.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Kusų kaimo bendruomenė 1933–1936 m.

Minimi nuo 1540 m. Cussey, Cussunkiem, Cussen, vėliau Kussen pavadinimais. Vietovardis pavardinės kilmės (liet. Kusa, Kusas, Kusys, prūs. Kusse) arba pagal vandenvardį (Kusupė). Gyvenvietė ėmė plėstis įsteigus valstybės dvarą. 1580 m. atidaryta pradžios mokykla. 1586 m. pastatyta evangelikų liuteronų bažnyčia. 1736 m. Kusų kaime gyveno 1 zalcburgiečių, 17 vokiečių ir 3 lietuvių šeimos, dvare – 2 zalcburgiečių ir 3 vokiečių šeimos.Dr. Max Beheim-Schwarzbach, Friedrich Wilhelm's I. Colonisationswerk in Lithauen, p. 265, 288. Hartungsche Verlags-Druckerei, Königsberg 1879 (vok.) 1785 m. Kusai buvo bažnytkaimis ir palivarkas su 2 vėjo malūnais ir 54 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 80. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1822 m. – bažnytkaimis ir palivarkas su 2 vėjo malūnais ir 412 gyventojų.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.3 (Kr – O), p. 50. Kümmel, Halle, 1822 (vok.) 1854 m. Kusų bažnytkaimyje ir dvare buvo 69 gyvenamieji pastatai ir 500 gyventojų. Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T.1 (A – K), p. 429. Baensch, Magdeburgas, 1854 (vok.) 

1879 m. Kusų dvaras valdė 232 ha žemės, iš jų 191 ha ariamos, 32 ha pievų ir ganyklų, 1 ha miško.P. Ellerholz, H. Lodemann, Handbuch des Grundbesitzes im Deutschen Reiche, T.1, Das Konigreich Preussen, Sąs.3, Die Provinz Ostpreussen, p. 228, 229. Landwirthschaftlich-statistischen Bureaus, Berlynas, 1879 (vok.) 1723–1818 m. priklausė Įsruties apskričiai, buvo Kusų domenų valsčiaus centras, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Kusų valsčiaus centras. Valsčiaus sudėtyje be kitų savivaldybių buvo ir Kusų kaimo bendruomenė bei dvaro apygarda; 1928 m. dvaro apygarda prijungta prie kaimo bendruomenės.Amtsbezirk Kussen, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945 (vok.). Nuoroda tikrinta 2020-08-09. XX a. pr. Kusuose veikė pradžios mokykla, paštas, 2 vėjo malūnai, pieninė, svečių namai. Kusai garsėjo dideliais medžiais: prie bažnyčios augo 4 m apimties kamieno klevas, dvaro ir klebonijos soduose – ąžuolas ir liepos.

Prie miestelio sovietinė valdžia įsteigė Dobrovolsko konclagerį, kuriame kalinta apie 3300 senųjų krašto gyventojų. XX a. antroje pusėje bažnytkaimis ir dvaras suniokoti, prie Kusų buvęs nadruvių pilkapynas suardytas.

|}

 Gyventojai 

1539 m. kaime, pasak dokumento, gyveno 9 činšininkai, 1 kampininkas, 2 tarnai ir 2 samdiniai. Iki XVIII a. pradžios didžiosios vokiečių kolonizacijos beveik visi Kusų ir apylinkių gyventojai buvo lietuvininkai. Po jos, 1736 m. dešimtyje iš 15 Pilkalnio apskrities Kusų valsčiaus kaimų apsigyveno 64 kolonistų šeimos, lietuvininkų buvo 81 šeima (55,9 %). 1878 m. iš 5519 parapijiečių trečdalis (apie 1840 žmonių) save laikė lietuviais, 1902 m. jų liko 5,1 % (300 žm.). Dar 1921 m. pamaldos lietuvių kalba vykdavo 5 kartus per metus, nors konfirmacija lietuvių kalba nutraukta 1880 m.

 Žymūs žmonės 

Kusuose dirbo arba gimė lietuvių raštijai nusipelnę dvasininkai:
 1585–1595 m. kunigavo Mykolas Sapūnas, 1589 m. čia gimė jo sūnus Kristupas Sapūnas
 1716–1751 m. kunigavo J. F. Pušys (Pusch)

 Apylinkė 

Iki 2008 m. Vesnovo apylinkės (Весновский cовет) centras; apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:Tradicinis lietuviškų Kaliningrado (Karaliaučiaus krašto) vietovardžių sąrašas, patvirtintas Valstybinės lietuvių kalbos komisijos protokoliniu nutarimu 1997 m. gegužės 25 d.Zipplies, Helmut: Ortsnamenänderungen in Ostpreußen. Eine Sammlung nach dem Gebietsstand vom 31.12.1937 Selbstverlag des Vereins, Hamburg, 1983.

 Dabartinis pavadinimas  Rusiškai  Vokiškai  Lietuviškai  KoordinatėsBolchovasБолховоGrünkrug-DalnejėДальнееKischenbannies, nuo 1938 m. Bühlerhof-DarvinasДарвиноGirrehlischken, nuo 1938 m. DroschwaldeGireliškėsDiatlovasДятловоGut NeuweideNaujieji VingerupiaiDunaiskojėДунайскоеAlt Wingeruppen, nuo 1938 m. WindungenVingerupiaiDunaiskojėДунайскоеSchuppenŠiupaiDunaiskojėДунайскоеGut Groß Skaisgirren, nuo 1938 m. Gut GroßschirrenDidieji SkaisgiriaiFevralskojėФевральскоеBludszen, nuo 1938 m. VierhöfenBludžiaiFevralskojėФевральскоеSpullen-GribanovasГрибановоGriebenGrybaiJužnojėЮжноеRadischen, nuo 1938 m. RadingenRadyčiaiKirsanovkaКирсановкаKybarten, nuo 1938 m. TiefenfeldeKybartaiKorčiaginasКорчагиноAlt Moritzlauken, nuo 1938 m. Alt MoritzfeldeMoriclaukiaiKuprinasКуприноGut Meschkuppen, nuo 1938 m. BärenhöfenMeškupėnai KuprinasКуприноMingstimmehlen, nuo 1938 m. MingenMinkštimėliaiKurganskojėКурганскоеBärenfangMeškučiaiMelničnojėМельничноеBrödlaugken, nuo 1938 m. BrödenBriedlaukisMeždurečjėМеждуречьеGut Ragupönen, nuo 1938 m. Gut MittenwaldeRagupėnaiMeždurečjėМеждуречьеNeu Löbegallen, nuo 1938 m. Vorwerk Neu LöbenauLaibgaliaiMostovojėМостовоеLaugallen, nuo 1938 m. KleehausenLaugaliaiMuravjevasМуравьевоDraugupönen, nuo 1938 m. DreihornswaldeDraugupėnaiMuravjevasМуравьевоEggleningken, nuo 1938 m. KiefernbergEglininkaiMuravjevasМуравьевоKiggen, nuo 1938 m. SteinershöfenKigaiNagornojėНагорноеJodszen, nuo 1938 m. AckermühleJuodžiaiNovinkosНовинкиKögsten, nuo 1938 m. MichelfeldeKėkštaiPetrovskojėПетровскоеBudupönen, nuo 1938 m. BudenBudupėnaiPetrovskojėПетровскоеLaugallen, nuo 1938 m. LorenzenLaugaliaiPetrovskojėПетровскоеSeptinlöpen, nuo 1928 m. SiebenlindenSeptynliepiaiPodlesnojėПодлесноеDaudenDaudaiPodlipkovasПодлипковоEderkehmen, nuo 1938 m. EdernEderkaimisPrivolnojėПривольноеNeu Wischteggen, nuo 1938 m. HenndorfVištigaiRomaškinoРомашкиноWallindszen, nuo 1938 m. WallindenValindžiaiSiniavinasСинявиноOrupönen, nuo 1938 m. GrünrodeOrupėnaiSumarokovasСумароковоKlein Jodupönen, nuo 1938 m. KleinsorgeJuodupėnaiSusaninasСусаниноPaulshof-ŠkolnojėШкольноеMittenwalde-UzlovojėУзловоеRautenbergRautenberkis UzlovojėУзловоеGroß Kamanten, nuo 1938 m. SamlandKamantaiVasilkovasВасильковоAbschruten, nuo 1938 m. BitzingenApšrutaiVesnovasВесновоBruszen, nuo 1938 m. KiesfeldeBružiaiVesnovasВесновоUrblaugken, nuo 1938 m. UrlauUrblaukiaiVesnovasВесновоWassantkehmen, nuo 1938 m. WildnisrodeVasantkiemisZaoziornojėЗаозёрноеJänischken, nuo 1938 m. HansruhJoniškės

 Bažnyčia ir parapija 

1565 m. pastatyta medinė fachverkinė bažnyčia su bokštu. 1743 m. bažnyčia perstatyta iš plytų ir lauko akmenų; bokštas liko medinis. 1790 m. rekonstruota: padidintas plotas (38 m ilgio, 12,5 m pločio), pietinės sienos vidury pristatytas prieangis, sutvirtintas bokštas.Kusų parapija, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2020-09-06. Bokšto smaigalį puošė vėtrungė su bažnyčios perstatymo iniciatoriaus Frydricho Didžiojo inicialais „FR” ir data „1742”. Bažnyčios šoninės sienos turėjo po 7 langus, galinėje sienoje abipus altoriaus buvo dar po langą. Interjeras su plokščiomis lubomis ir galerijomis abejuose šonuose; abi galerijas ramstė po 7 kolonas.Erwin Spehr, Die Kirche von Kussen und ihr Verfall, iš „Schloßberger Heimatbrief”, 2007 m., p. 78. Nuoroda tikrinta 2020-09-06. Turėjo vargonus (pagaminti XVIII a. pr. vargonų meistro Johano Džošua Mozengelio (Johann Josua Mosengel) ir du varpus.

Sovietmečiu paversta sandėliu, sunyko. XX a. pab. ar XXI a. pr. įgriuvo stogas, XXI a. pr. – frontoninė siena. 

Kusų parapija įkurta XVI a., 1818 m. buvo viena iš septynių parapijų, sudariusių naujai įkurtą Pilkalnio apskritį. 1939 m. Kusų parapijai priklausė kaimai ir dvarai:

Pavadinimas lietuviškaiVokiškaiVokiškai nuo 1938 m.AntmirėliaiAntmirehlenWerben <small>(nuo 1935 m.)BednoriaiBednohrenStahnsdorfBelzaiBelsenBludžiaiBludszenVierhöfenBružaiBruszenKiesfeldeBudžiūnaiBudszuhnenEschenhöheBūdupėnaiBudupönenBudenDaudaiDaudenDraugupėnaiDraugupönenDeihornswaldeDūdaiDudenDudenwaldeEglininkaiEggleningkenKiefernbergEimeniškiai (Baltaduoniai)Eymenischken-BaltadonenWeizenfeldeEimeniškiai (Vasokai)Eymenischken-WassakenStutbruchEnskiškiaiHenskischkenHenskenGeniškiaiJänischkenHansruhHeinrichsfeldėHeinrichsfeldeJuodžiaiJodszenAckermühleKalbasaiKalbassenSchwaighöfenKėkštaiKögstenMichelfeldeKigiaiKiggenSteinershöfenKišaiKischenbanniesBühlerhofKusaiKussenLaugaliaiLaugallenLorenzenMažieji EnskiškiaiKleinhenskenMeškupiaiMeschkuppenBärenhöfenMinkštimaiMingstimmenWiesenbrückMinkštymėliaiMingstimmehlenMingenRačiaiRadszenRadenau (nuo 1935 m.)SeptynliepiaiSeptinlöpenSiebenlinden (nuo 1928 m.)SpuliaiSpullenŠvarbaliaiSchwarballenGrundweilerUrblaukiaiUrblaugkenUrlauValindžiaiWallindszenWallindenVasantkiemiaiWassantkehmenWildnisrode

 Šaltiniai 

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės
Kategorija:Krasnoznamensko rajono gyvenvietės