Jungtinių Tautų Konvencija dėl kovos su dykumėjimu

Jungtinių Tautų Konvencija dėl kovos su dykumėjimu (pilnas oficialus pavadinimas: Jungtinių Tautų konvencija dėl kovos su dykumėjimu šalyse, kurios patiria dideles sausras ir (ar) dykumėjimą, ypač esančiose Afrikoje) – tarptautinė sutartis, kuria siekiama kovoti su dykumėjimu ir mažinti jo padarinius, ypač Afrikoje. Sutartis buvo pasirašyta 1994 m. spalio 14 d. Paryžiuje ir įsigaliojo 1996 m. gruodžio 26 d.Multilateral Treaty Framework: An Invitation to Universal Participation – Focus 2002, Sustainable Development. United Nations Publications, 2002, p. 99-100 2012 m. pradžioje konvenciją buvo pasirašiusios 194 valstybės.Status of Ratification and Entry into Force , UNCCD

 Istorija 

Tarptautiniu mastu dykumėjimo klausimas buvo pirmą kartą paminėtas 1970-tųjų pradžioje, paskatintas tuo laiku vykusios didelės sausros ir bado Sahelio regione. 1977 m. Jungtinės Tautos Nairobyje surengė dykumėjimo aptarimui skirtą konferenciją. Buvo priimtas išsamus Veiksmų planas kovoje su dykumėjimu, tačiau jis buvo teisiškai neįpareigojantis, todėl jį pasirašiusios šalys praktikoje nesiėmė beveik jokių veiksmų, o esami buvo prastai koordinuoti, neįtraukiantys vietinių gyventojų ir neefektyvūs.Danish, Kyle W. International Environmental Law and the Bottom-up Approach: A Review of the Desertification Convention. Indiana Journal of Global Legal Studies, Vol. 3, No. 1, Fall, 1995, p. 143–146

1990-tųjų pradžioje, išaugus kritikai dėl neefektyvios kovos su dykumėjimu, buvo pradėta kalbėti apie naujos tarptautinės sutarties būtinumą. Raginama Afrikos valstybių, Jungtinės Tautos tam tikslui įsteigė specialų komitetą, kurio pagalba 1994 m. buvo paruošta Konvencija dėl kovos su dykumėjimu.

 Struktūra 

Visos konvenciją pasirašiusios šalys įsipareigoja rinkti, analizuoti ir keistis su dykumėjimu susijusia informacija, dalintis patirtimi, technologinėmis žiniomis. Be to, šalys, tiesiogiai paveiktos dykumėjimo, privalo paruošti valstybines strategijas ir jų įgyvendinimo planus, kurių įgyvendinimą finansuoja išsivysčiusios šalys.Potential Benefits from becoming a Party to the Convention , UNCCDAction programmes , UNCCD

Pagrindinis konvencijos valdomasis organas yra šalių narių konferencijos, iš pradžių vykusios kasmet, o nuo 2001-ųjų – kas dvejus metus. Paskutinė konferencija vyko 2011 m. spalį Pietų Korėjoje.The Conference of the Parties , UNCCD Sutartis taip pat turi savo Nuolatinį sekretorijatą bei Mokslo ir technologijų komitetą.

 Nuorodos 
 Oficialus puslapis
 Konvencijos tekstas  (anglų k.)

 Taip pat skaitykite 
 Dykumėjimas

 Išnašos 

Kategorija:Tarptautinės aplinkos apsaugos sutartys
Kategorija:Jungtinių Tautų konvencijos