Pokarbiai

Pokarbiai (arba Pokarviai, Pakarviai; , nuo 1935 m. vasario 6 d. Brandenburg, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Ušakovas, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Gurjevsko rajone, Aistmarių pakrantėje prie Prėskingos upės žiočių. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Novomoskovskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

 Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės. Kaimo vietoje stovėjo sena notangų gyvenvietė ir pilis, kurią sudegino Vokiečių ordinas. 1261 m. sausio 22 d. per Didįjį prūsų sukilimą prie kaimo įvyko Pokarvio mūšis, jame notangai, kuriems vadovavo Herkus Mantas, nugalėjo vokiečių ir jiems į pagalbą atvykusių riterių kariuomenę. Netrukus Brandenburgo markgrafas Otonas III Brandenburgietis Pokarvyje pastatė medinę pilį, ją sunaikinus varmių vado Glapo sukilėliams, Otonas su didele kariuomene sugrįžo į Prūsiją ir toje pat vietoje 1267 m. pastatydino mūrinę Brandenburgo pilį. Pilį 1454–1456 m. apgriovė Lenkijos kariuomenė, 1520 m. ji sudegė, netrukus atstatyta. 1525–1752 m. pilyje rezidavo Brandenburgo apskrities viršininkas, 1776 m. ji apleista. Išliko pilies ir bažnyčios, statytos 1320–1340 m. griuvėsiai. 1729 m. Brandenburgas gavo turgaus teises, tačiau miestu netapo. Pokarviai ir Brandenburgas dėl tautinės sudėties visą laiką išlaikė atskirų administracinių vienetų statusą. Sovietmečiu kaimas sunyko.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Šventapilės apskrities kaimas. Brandenburgas GenWiki 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kenigsbergo rajono (), vėliau Gurjevsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novomoskovskojės apylinkės kaimas.

|}

 Gyventojai 
 Pokarvių gyventojai 

 Brandenburgo gyventojai 

 Parapija 

Brandenburgo parapijai priklausė 16 aplinkinių gyvenviečių. Nuo Reformacijos pradžios joje dirbo kunigai:

 Johann Ulrich, 1543
 Caspar Kurau, 1545
 Johann Schwartz, 1546–1573
 Andreas Kaufmann, 1569–1570
 Johann Gangolphus, 1570–1576
 Tobias Schweichel, nuo 1576
 Salomo Hübner, 1584
 Laurentius Kopfnagel, 1592–1600
 Georg Löselius, 1600–1609
 Petrus Nicolai, 1609–1617
 Heinrich Crusius, 1617–1620
 Johann Halbach von der Pforte, 1621–1639
 Georg Mylius, 1639–1640
 Daniel Nicolai, 1640–1661
|width="40%" valign="top"|
 Valentin Schultz, 1661–1682
 Heinrich Pusch, 1682–1688
 Sigmund Frommhold Ring, ab 1688
 Tobias Schweichel, 1693–1704
 Georg Hein, 1705–1740
 Johann Daniel Tapcken, 1739–1757
 Johann Christoph Wessel, 1758–1761
 Gottfried Sommer, 1761–1789
 Johann Gottlieb Meier, 1789–1830
 Franz Leopold Kopplius, 1852–1856
 Friedrich Otto Hoffmann, 1856–1882
 Carl Gustav Marter, 1882–1885
 Carl Heinrich A.J. Dreschhoff, 1886–1897
 Gottfried Hermann Julius Podlech, 1898–1927
 Fritz Schiweck, 1927–1945
</div>

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Kategorija:Šventapilės apskrities gyvenvietės
Kategorija:Gurjevsko rajono gyvenvietės