Gerviškėnai

Gerviškėnai (arba Gerviškiemiai, Gerviškiemis; , nuo 1938 m. birželio 3 d. Gerwen, Gumbinės apskritis, nuo 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. Prioziornojė, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Gusevo rajone, 8 km į šiaurės vakarus nuo Gumbinės, dešiniajame Pisos krante. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Michailovskojės kaimo gyvenvietės kaimas.Паспорт муниципального образования „Михайловское сельское поселение“ 

 Etimologija 

Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. Ankstesnis pavadinimas buvo Gerviškiai (priklausė Gervių šeimai), vėliau pavadinti Gerviškiemiu, šis pakeistas Gerviškėnais. Kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymuose XIV a. pabaigoje minimi Girwischken, 1540 m. istoriniame šaltinyje – Gerwischken.

 Istorija 

1730 m. pastatyta nedidelė bažnyčia, 1805 m. vietoj jos – didesnė, kuri po 1945 m. paversta sandėliu, 1965 m. nugriauta. Gerviškėnuose buvo vokiečių dvaras, vandens malūnas. 1939 m. Gerviškėnų seniūnijoje gyveno 580 žmonių. Po II pasaulinio karo atiteko TSRS, kaime ir apylinkėse apsigyveno iš Lietuvos kilusių lietuvių.

1736–1818 m. Prūsijos karalystės Lietuvos departamento, 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Gumbinės apskrities kaimas. 1945 m. gyvenvietę užėmė TSRS kariuomenė. Nuo 1946 m. priklauso Rusijos Federacijos Kaliningrado sričiai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Gumbinės rajono (Гумбинненский район), vėliau Gusevo rajono kaimas, 1947 m. birželio 17 d. – 2008 m. birželio 30 d. Pokrovskojės apylinkės kaimas.

|}

 Gyventojai 

 Lietuviai 

Iki 1709–1711 m. maro bei bado ir XVIII a. pirmosios pusės didžiosios vokiečių kolonizacijos iki 97 % Gerviškėnų ir apylinkių gyventojų buvo lietuvininkai. Vėliau apsigyveno vokiečių valstiečių. Dėl asimiliacijos ir prievartinės germanizacijos XIX a. viduryje lietuviškai kalbančiųjų liko tik Gerviškėnuose ir kai kuriose parapijos gyvenvietėse, XIX a. pabaigoje – tik pavieniai senoliai. Apie 1746 m. įkurtoje Gerviškėnų pradžios mokykloje dėstyta ir lietuvių kalba.

Gerviškėnuose ir apylinkėse po Antrojo pasaulinio karo apsigyveno iš Lietuvos atsikėlusių lietuvių, daugiausia – kuriems nebuvo leista iš tremties grįžti į Lietuvą.

 Žymūs žmonės 

1746–1748 m. kunigavo lietuvių raštijos darbuotojas Kristijonas Frydrichas Štimeris. Kunigo padėjėju (adjunktu) ir precentoriumi 1794–1806 m. dirbęs Johanas Hohlfeldtas pasidarė K. Donelaičio „Metų“ rankraščių nuorašus. XIX a. pradžioje juos paskelbė Liudvikas Rėza.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Kategorija:Gumbinės apskrities gyvenvietės
Kategorija:Gusevo rajono gyvenvietės