Žemaitkiemiai (Bolotnikovas)

Žemaitkiemiai (, nuo 1936 m. rugsėjo 9 d. Schameitkehmen, nuo 1938 m. birželio 6 d. Lindenhaus, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. Bolotnikovas, ) – gyvenvietė Mažojoje Lietuvoje, Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Krasnoznamensko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Dobrovolsko kaimo gyvenvietės kaimas 2 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, prie Ragupės.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Žemaitkiemių kaimo bendruomenė 1933–1937 m.

Įkurti 1580 m. Istoriniai pavadinimo rašybos variantai: Sammeitken, Schameitken, Szameitckehmen.Dietrich Lange, Geographisches Ortsregister Ostpreußen (2005): Lindenhaus (vok.). Nuoroda tikrinta 2020-03-02. 1736 m. Žemaitkiemiuose minimos 13 vokiškai ir 4 lietuviškai kalbančios šeimos.Žemaitkiemiai: 4. Mažosios Lietuvos enciklopedija, T.4 (Rahn-Žvižežeris). Vilnius, Mažosios Lietuvos fondas, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009 1785 m. buvo mišrusis kaimas su 39 ugniakurais,Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p.161. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1823 m. – mišrusis kaimas su malūnu ir 261 gyventoju.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.4 (P – S), p.418. Kümmel, Halle, 1823 (vok.). 1723–1818 m. priklausė Įsruties apskrities Užpjaunių domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai. Tikintieji priklausė Pilkalnio evangelikų liuteronų parapijai. 1874 m. apskrityje įsteigtas Užpjaunių valsčius, kuriam priklausė ir Žemaitkiemių kaimo bendruomenė. 1905 m. turėjo 68 gyvenamuosius namus, 601 gyventoją. 10 iš jų buvo lietuviai. 

Kaimo centrinė, seniausia dalis buvo gatvinio tipo, su trimis didelėmis ir apie 20 mažesnių sodybų; likusios keliasdešimt sodybų buvo išsibarsčiusios vienkiemiais didelėje kaimo teritorijoje. Kaimo viduriu ėjo Pilkalnio–Kusų–Gumbinės plentas. Kaimo žemėse buvo Ragupės, Eimenio ištakos, šiaurės rytinėje dalyje telkšojo nedidelė pelkė, kurioje buvo kasamos durpės. Kaime buvo mokykla, svečių namai.

1944 m. rudenį, artėjant frontui, gyventojai evakuoti į Vokietijos gilumą, vietinių gyventojų nebeliko. Po Antrojo pasaulinio karo atkelta kolonistų iš Sovietų Sąjungos.

|}

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės
Kategorija:Krasnoznamensko rajono gyvenvietės