Didieji Rudžiai

Didieji RudžiaiRudžiai: 2. Mažosios Lietuvos enciklopedija, T.4 (Rahn-Žvižežeris). Vilnius, Mažosios Lietuvos fondas, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009 (, nuo 1936 m. balandžio 1 d. Groß Rudschen, nuo 1938 m. birželio 6 d. Mühlenhöhe, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. Poltavskojė, ) – gyvenvietė Mažojoje Lietuvoje, Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, Krasnoznamensko rajone, 6 km į šiaurę nuo Pilkalnio, 12 km į pietus nuo Lazdynų, prie kelio R 508 ir Meškupės. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Dobrovolsko kaimo gyvenvietės kaimas.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Didžiųjų Rudžių kaimo bendruomenė 1937–38 m.

Minimi nuo 1556 m. (naujakurys Rudsch). 1580 m. vietovė vadinta Rüdtschü, 1650 m. Rudischu, 1660 m. Rudschen, 1664 m. Rudtschen. Nuo XVIII a. pab. vadinami Didžiaisiais Rudžiais (Groß Rudschen). 1785 m. buvo mišrusis kaimas su 20 ugniakurų,Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p.135. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1823 m. – mišrusis kaimas su 112 gyventojų.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.4 (P – S), p.186. Kümmel, Halle, 1823 (vok.). 1847 m. Rudžiuose buvo 21 gyvenamasis pastatas ir 230 gyventojų.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T.2 (L – Z), p.234. Baensch, Magdeburgas, 1847, (vok.). 1723–1818 m. priklausė Įsruties apskrities Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai. Buvo 1874 m. įsteigto Rudžių valsčiaus centras. Tikintieji priklausė Pilkalnio evangelikų liuteronų parapijai. 1905 m. 18 kaimo gyventojų (5,3 %) buvo lietuviai. 1938 m. prie kaimo prijungti Naujieji Rudžiai.Rudžių valsčius, Teritoriniai pokyčiai Vokietijoje ir Vokiečių administruojamose teritorijose 1874-1945 m. (vok.). Nuoroda tikrinta 2020-02-04. Tarpukariu kaime buvo mokykla, pašto stotis, du vėjo malūnai. Kaimo vakaruose tekėjo Meškupė, šiaurėje – Šeškupė.

1944 m. rudenį, artėjant frontui, gyventojai evakuoti į Vokietijos gilumą, vietinių gyventojų nebeliko. Po Antrojo pasaulinio karo atkelta kolonistų iš Sovietų Sąjungos.

 Gyventojai 

 Bloksbergas 

XVIII–XIX a. minima atskira Bloksbergo (Blocksberg) sodyba, vėliau prijungta prie Didžiųjų arba Naujųjų Rudžių kaimo. 1785 m. tai buvo karališkųjų valstiečių,Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p.15. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). o 1821 m. – eigulio sodyba su 11 gyventojų.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.4 (A – F), p.129. Kümmel, Halle, 1821 (vok.). 1846 m. Bloksberge buvo 1 gyvenamasis pastatas ir 20 gyventojų.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T.1 (A – K), p. 68. Baensch, Magdeburgas, 1846 (vok.). Iki šių laikų neišliko.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės
Kategorija:Krasnoznamensko rajono gyvenvietės