Plonžieviai

PlonžieviaiVilius Pėteraitis, Lazdynų (4) parapijos gyvenvietės ir upės, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-10-05. (, nuo 1936 m. kovo 26 d. Waldhufen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. Paporotnojė, ) – gyvenvietė Mažojoje Lietuvoje, Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, Krasnoznamensko rajone, 7 km į šiaurės rytus nuo Lazdynų, 2,5 km nuo Lietuvos sienos, Vieškalnių girios properšoje.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Plonžievių kaimo bendruomenė 1936 m.

Buvo vienas senesnių kaimų Pilkalnio apskrityje. Pirmąkart minimas 1580 m. kaip „gyvenvietė miške tarp Vieškalnių ir Vaitikaičių”. 1625 m. jau minimi Plonžieviai (Planszewen). Didelė dalis gyventojų išmirė per 1709–1710 m. marą: 1719 m. vykdytos revizijos metu konstatuota, kad du iš keturių buvusių kaimo ūkių tebestovi tušti.Plonszöwen, Ksp. Haselberg. Aus den Prästationstabellen (PT) des Domänenamtes Löbegallen und des Landkreises Pillkallen. Iš: Erwin Spehr, Die Domänenämter Uschpiaunen und Grumbkowkaiten. Dörfer, Güter und ihre Bewohner. 1723–1858. Hamburgas, 1995. ISBN 9783922953906. Vis tik didžioji kolonizacija kaimo nepalietė: 1736 m. Plonžieviuose gyveno 3 lietuvių šeimos.Dr. Max Beheim-Schwarzbach, Friedrich Wilhelm's I. Colonisationswerk in Lithauen, p. 309. Hartungsche Verlags-Druckerei, Königsberg 1879 (vok.) (1745 m. minimi valstiečiai Bendszatis, Szegunaitis, Abratis). 1785 m. Plonžieviai buvo karališkųjų valstiečių kaimas su 3 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 122. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1823 m. – 5 sodybų kaimas su 26 gyventojais.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 4 (P–S), p. 53. Kümmel, Halle, 1823 (vok.) 1854 m. Plonžieviuose buvo 5 gyvenamieji pastatai ir 40 gyventojų.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T. 1 (A–K), p. 174. Baensch, Magdeburgas, 1854 (vok.) Iki 1723 m. priklausė Ragainės valsčiaus šaltyšiaus administruojamai Lazdynų seniūnijai, 1723–1818 m. – Įsruties apskrities Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Vieškalnių valsčiaus kaimas. Tikintieji priklausė Lazdynų evangelikų liuteronų parapijai. 1905 m. Plonžieviuose buvo 30 sodybų, 163 gyventojai, iš jų – 35 lietuviai (21 %).Gemeindelexikon für das Königreich Preußen, Heft I, Provinz Ostpreußen, p. 224, 225. Verlag des Königlichen Statistischen Landesamts, Berlin SW, 1907 (vok.).

XIX a. pab. kaime buvo vėjo malūnas. 1929 m. prie Plonžievių prijungta ant Šešupės kranto stovėjusi Šturmų girininkijos sodyba (Försterei Sturmen, nuo 1938 m. Försterei Waldhufen; 7 gyventojai 1905 m.Weszkallen, Meyers Gazetteer (vok.). Nuoroda tikrinta 2021-10-02.).

Po Antrojo pasaulinio karo pasikeitė gyventojų sudėtis: senieji gyventojai vokiečiai ir suvokietėję lietuviai artėjant frontui pasitraukė į Vokietijos gilumą, vietoj jų atkelta kolonistų iš Sovietų Sąjungos. 1946–2008 m. buvo Pobedino apylinkėje, nuo 2008 m. – Dobrovolsko kaimo gyvenvietėje. Sovietmečiu prie Plonžievių prijungtos Šturmų kaimo liekanos.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Krasnoznamensko rajono gyvenvietės
Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės