Didieji Šoreliai

Didieji Šoreliai (, nuo 1938 m. birželio 6 d. Adlerswalde, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. Saratovskojė, ) – gyvenvietė Mažojoje Lietuvoje, Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Krasnoznamensko rajone, 8 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, 13 km į pietvakarius nuo Lazdynų, prie Ragupės, nuo 2008 m. birželio 30 d. Vesnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Didžiųjų Šorelių kaimo bendruomenė 1937 m.

Pirmąkart minimi 1625 m. Scharellen arba Debbruppen pavadinimu, 1660 m. minimi Scharkallischken, 1664 m. – Pabreduppen arba Scharehlen, vėliau Schorellen, nuo 1818 m. – Groß Schorellen pavadinimu. 1723 m. didesnė dalis gyventojų – lietuviškomis pavardėmis: Endruschatis, Podschuwatis (Poßwaitis), Gribatis (Bribatis), Gibatis (Gaibatis), Ogatis (Augustatis).Groß Schorellen, Ksp. Gr. Schorellen. Aus den Prästationstabellen (PT) und Mühlenkonsignationen des Domänenamtes Dörschkehmen und des Landkreises Pillkallen. Iš: Erwin Spehr, Die Domänenämter Uschpiaunen und Grumbkowkaiten. Dörfer, Güter und ihre Bewohner. 1723–1858. Hamburgas, 1995/96 (vok.). Nuoroda tikrinta 2020-05-02. 1785 m. buvo karališkasis valstiečių kaimas ir girininkijos centras su 9 ugniakurais,Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p.145. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1823 m. – 9 sodybų mišrusis kaimas ir girininkijos centras su 80 gyventojų.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.4 (P – S), p.276. Kümmel, Halle, 1823 (vok.) 1854 m. kaime buvo 10 gyvenamųjų pastatų ir 100 gyventojų. Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T.2 (L – Z), p.277. Baensch, Magdeburgas, 1854 (vok.) Iki 1723 m. priklausė Ragainės valsčiaus šaltyšiaus administruojamai Tulių seniūnijai (Schulzenamt), 1723–1786 m. – Įsruties apskrities Užpjaunių domenų valsčiui, 1786–1818 m. – Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Smilgių valsčiaus kaimas. Tikintieji iki 1903 m. priklausė Pilkalnio evangelikų liuteronų parapijai, vėliau – Šorelių parapijai. 1905 m. kaime buvo 15 gyvenamųjų namų, visi gyventojai buvo vokiečiai.Šoreliai. Mažosios Lietuvos enciklopedija, T.4 (Rahn–Žvižežeris). Vilnius, Mažosios Lietuvos fondas, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009 1937 m. prie Didžiųjų Šorelių prijungti Mažieji Šoreliai.Amtsbezirk Schmilgen, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945 (vok.). Nuoroda tikrinta 2020-05-02.

1893 m. pro kaimą nutiestas Tilžės–Stalupėnų geležinkelis, prie Šorelių įrengta stotis. Kaime buvo paštas, svečių namai, kolonijinių prekių krautuvė, Šorelių vyriausiosios girininkijos pastatai. 1944 m. rudenį, artėjant frontui, gyventojai evakuoti į Vokietijos gilumą, vietinių gyventojų nebeliko. Po Antrojo pasaulinio karo atkelta kolonistų iš Sovietų Sąjungos.

|}

 Gyventojai 

Be to, Mažuosiuose Šoreliuose 1905 m. buvo 47, 1910 m. – 35, 1925 m. – 45 gyventojai.

 Šorelių parapija 

Šorelių parapija buvo naujausia Pilkalnio apskrityje, įkurta 1901 m. Kunigas paskirtas 1903 m., bažnyčia pastatyta 1907 m. Kol nebuvo bažnyčios, pamaldas laikydavo laikinuose maldos namuose. Parapija sudaryta iš aplinkinių kaimų, atskirtų daugiausia nuo Pilkalnio parapijos. Skirtingai nuo kitų, senesnių Pilkalnio apskrities parapijų, Šorelių bažnyčioje niekada nevyko pamaldų lietuvių kalba: parapija įkurta, kai beveik visi lietuviai Šorelių apylinkėse jau buvo nutautėję. 1925 m. parapijoje buvo apie 1 800 tikinčiųjų.

Lauko akmenų ir raudonų plytų mūro, vienanavė neogotikinio stiliaus bažnyčia pašventinta 1907 m. rugsėjo 12 d. Turėjo virš 400 sėdimų vietų, 35 m aukščio bokštą. Vargonai buvo dažyti mėlynai su paauksuotais ornamentais. Per Antrąjį pasaulinį karą bažnyčia nenukentėjo, šiek tiek buvo apgadintas tik bokštas. Bažnyčia nugriauta 1956/57 m. po gaisro, kurio metu įgriuvo bažnyčios stogas. Išliko bokšto sienų fragmentai.

Šorelių parapijai priklausė kaimai, dvarai ir girininkijos sodybos:

Pavadinimas lietuviškaiVokiškaiVokiškai nuo 1938 m.BirkenfeldėBirkenfeldeBirkenhof (nuo 1928 m.)Didieji ŠoreliaiGroß SchorellenAdlerswaldeDuoblindžiaiDoblendszenKayserswiesenKarklaukiaiKarklaugkenWeidenfeld (nuo 1928 m.)KelmiškaičiaiKellmischkeitenStubbenheideLaukeliškių girininkijos sodybaForsthaus LaukehlischkenForsthaus AdlerwinkelMažieji ŠoreliaiKlein SchorellenMažieji TuliaiKlein TullenMittenwalde (nuo 1928 m.)MeškinyčiaBärenfangMitenvaldėMittenwaldeNaujieji TuliaiNeu TullenNoidorfasNeudorfWeidenfeld (nuo 1928 m.)PlampaiPlampenDreibuchenRagupėnaiRagupönenMittenwalde (nuo 1928 m.)SmilgiaiSchmilgenStablaukiaiStablaugkenStablaukenŠakalaiSchackelnMittenbachVerto girininkijos sodybaForsthaus Wörth

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės
Kategorija:Krasnoznamensko rajono gyvenvietės