Anamas (Kinijos provincija)

Anamo generalinis protektoratas (,  – „Sutramdytų pietų generalinis protektoratas“) – Tangų dinastijos Kinijos administracinis vienetas, buvęs dabartiniame šiaurės Vietname ir Kinijos Guangsi provincijos pietuose. Tai buvo vienas iš nedaugelio Tangų Kinijos generalinių protektoratų. Jam vadovavo kariniai komendantai dzieduši ().

Šis laikotarpis Vietnamo istorijoje dar vadinamas Trečiuoju šiaurės dominavimu (). Vietname Anamo pavadinimas yra laikomas žeminančiu, ir vietoj jo naudojamas neutralesnis Giao Chỉ pavadinimas.

 Raida 
Iki VI a. teritorija buvo valdoma kaip trys piečiausi Kinijos administraciniai vienetai dziunai (,  ir ), priklausantys Dziaodžou provincijai.

Trečiasis Kinijos dominavimas prasidėjo 602 m., kuomet Sui dinastija nukariavo nepriklausomą šiaurės Vietnamo valstybę Vanšuaną, valdomą Ankstyvosios Li dinastijos, ir įjungė ją į imperiją. Vanšuano karalius Li Nam De II atsisakė sosto vardan taikos. 

618 m. Sui viešpatavimą pakeitė Tangų viešpatavimas. Valdant Tangams, trys dziunai buvo sujungti į vieną administracinį vienetą. 624 m. šis administracinis vienetas pavadintas Dziaodžou protektoratu (交州都督府), o 679 m. galiausiai pervadintas Anamo generaliniu protektoratu. Šis protektoratas kartu su keturiais šiauresniais administraciniais vienetais – Guangdžou (広州), Dzingdžou (桂州), Joudžou (容州) ir 邕州 – priklausė didesnei Lingnano provincijai ().

Savotišką statusą šiam administraciniam vienetui suteikė krašto neramumas. Vietname vyko išsivadavimo kova, nuolat iškildavo vietos vadai, kurie siekdavo šalies nepriklausomybės nuo Kinijos. Žymiausi sukilimai vyko 722–723 (Mai šeimos valdymas), 791–802 (Phung šeimos valdymas) ir 819–820 m. Kinija turėjo nuolat kreipti dėmesį į šalies neramumą, čia laikyti savo karius.

Provincija patirdavo ir išorinius antpuolius. 767 m. ją užuolė Javos imperija, 803 m. - Čampa.Taylor, K.W. (2013), A History of the Vietnamese, Cambridge University Press, ISBN 9780520074170 XI a. viduryje ypač sustiprėjo gretima Nandžao valstybė. Ji pasinaudojo vietos vadų pasipriešinimo kova prieš kinus ir 858 m. įsiveržė į Ananą. Po penkerių metų jie paėmė administracinį centrą Songpingą. Visoje provincijoje prasidėjo anarchija.
866 m. Tang Kinija susigrąžino prarastas teritorijas, sustiprino valdžią ir atstatė sostinę.Dutton, George E. (2012), Sources of Vietnamese Tradition, Columbia University Press Provincija buvo pervardinta Dzinghajaus karine apygarda (, ). Tačiau tuo pat metu Kinija patyrė nuosmukį ir neramumus sostinėje. 880 m. Tolimoje Dzinghajaus apygardoje kariai įvykdė sukilimą, ir karinis komendantas buvo išvytas. Tai baigė de facto Kinijos kontrolę. Nors Kinija ir toliau formaliai skirdavo komendantus, tie titulai tapo labiau nominalūs.Taylor, Keith Weller (1983), The Birth of the Vietnam, University of California Press

Kinijos imperijai byrant, joje prasidėjo Dešimties karalysčių laikotarpis. Tuo pasinaudojusi Dzinghajaus apygardoje 905 m. vietinė įtakinga Khuc () šeima inicijavo dar vieną Vietnamo sukilimą. Khuk Tuadu savavališkai titulavosi kariniu komendantu ir gavo pripažinimą iš Liang dinastijos. Taip Anamas gavo autonomiją, tačiau nominaliai pripažino Kinijos valdžią.Coedes, George (2015). The Making of South East Asia (RLE Modern East and South East Asia). Taylor & Francis.

917 m. pietinėje Kinijoje susiformavus Pietų Han valstybei, ji siekė prisijungti Anamą. 930 m. jos armija įsiveržė, tačiau netrukus buvo išvyta talentingo karvedžio Duong Dingnge dėka. Dar vienas Pietų Han bandymas užimti provinciją buvo 938 m., tačiau ir jis baigėsi nesėkmingai: kinai ne tik turėjo išvesti savo armiją, bet ir žuvo Pietų Han imperatoriaus sūnus.Kiernan, Ben (2019). Việt Nam: a history from earliest time to the present. Oxford University Press. Tiesa, apygarda neteko šiauriausių savo provincijų: Či, Thang, Uan ir Uding.

938 m. pergalė priklausė karvedžiui Ngo Kuenui. Šis 939 m. pasiskelbė karaliumi ir sostinę perkėlė į Koloa () miestą, kuris kadaise buvo Vietnamo sostinė.

 Administracinis suskirstymas 
Protektoratą sudarė 12 administracinių vienetų džou (, ):
 Či provincija (, );
 Uding provincija (, );
 Uan provincija (, );
 Dziun provincija (, ): dab. Kuangninio provincija;
 Lu provincija (, ): dab. Kuangninio ir Bakninio provincija;
 Dziao provincija (, ): dab. Hanojus;
 Feng provincija (, ): dab. Futo provincija;
 Čang provincija (), ): dab. Ninbinio provincija;
 Jan provincija (, ): dab. Tanhoa provincija;
 Ai provincija (, ): dab. Ngeano provincija;
 Huan provincija (, ): dab. Hatinio provincija;
 Fulu provincija (), ): dab. Hatinio provincija;

 Išnašos 

Kategorija:Vietnamo istorija
Kategorija:Kinijos istoriniai administraciniai vienetai