Dongsono kultūra

Dongsono kultūra (文化東山, ) – bronzos amžiaus archeologinė kultūra, paplitusi I tūkst pr. m. e. ir pirmaisiais mūsų eros amžiais šiauriniame Vietname. Šios kultūros kūrėjai buvo lakvietai.

 Aprašymas 
Kultūra išsivystė iš anksčiau šiauriniame Vietname klestėjusių Dongdau ir Gomuno kultūrų. Dongsono kultūros centras buvo Raudonosios upės slėnis, kur randamos pagrindinės gyvenviečių sankaupos. Vietos gyventojai puikiai dirbo žemę, statė irigacijos įrenginius, augino ryžius, vandens buivolus, kiaules. Svarbų vaidmenį jų gyvenime užėmė ir žvejyba. Jie mokėjo gaminti skobtinius laivus, turėjo meškeres, veisė varles, kurios sudarė dalį jų mitybos.

Buvo gaminami aukšto lygio papuošalai, keramika. Kultūrai būdingi ypač puikūs bronzos dirbiniai: figūrėlės, kovos kirviai, kardai. Nėra sutariama, ar bronzos technika į Vietnamą atėjo iš Kinijos, ar atvirkščiai, tačiau skirtinguose kultūriniuose arealuose gaminimo būdai skiriasi. Ypač puikiai gaminti Dongsono bronziniai būgnai, ant kurių aptinkami ornamentai. Šie ornamentai daug pasakoja apie gyventojų buitį, dvasinį gyvenimą. Juose vaizduojama saulė, namai, dirbantys, šokantys, valgantys žmonės. Žmonės vaikščiojo basi, augino ilgus plaukus, dažė dantis juodai ir tatuiravosi kūną.

Nuo I tūkst. m. pr. m. e. Dongsono kultūros įtaka jaučiama dideliame areale, pirmiausia pietinėje Kinijoje. Bronziniai būgnai buvo viena svarbiausių eksporto prekių, randami dabartinėje Malaizijoje, Indonezijoje, Tailande.

Vietos gyventojai tapatinami su Kinijos šaltiniuose minimais lakvietais. Dėl jų kalbinės priklausomybės nėra iki galo sutariama. Ferlus parodė Dongsono arealo sutapimą su austroaziečių (vietinių kalbų) paplitimu, todėl daro išvadą, kad kultūros nešėjai buvo tiesioginiai vietnamiečių protėviai kalbėję austroazijinėmis kalbomis.Ferlus, Michael (2009). "A Layer of Dongsonian Vocabulary in Vietnamese" (PDF). Journal of the Southeast Asian Linguistics Society. 1: 95–108. Tačiau kultūroje ir genetikoje matoma stipri tajų-kadajų įtaka.Alves, Mark (2019-05-10). Data from Multiple Disciplines Connecting Vietic with the Dong Son Culture. Contact Zones and Colonialism in Southeast Asia and China's South (~221 BCE – 1700 CE).

Pasak vėlesnių legendų, lakvietai maždaug tuo metu sukūrė pusiau legendinę Vanlango karalystę, valdomą 88 hungvuongų. Legendos pasakoja, kad III a. pr. m. e. viduryje Vanlangą sunaikino šiauriniai jo kaimynai – aukštumų auvietai. Jie, vadovaujami Tuk Fano (), apie 257 m. pr. m. e. užpuolė Vanlangą, nusiaubė jį, ir sujungė abi valstybes į vieną. Naujoji karalystė buvo pavadinta Aulaku. Dongsono kultūrai priklauso žymiausios Aulako vietovės – pirmiausia Aulako sostinė Koloa.

Vėliau Dongsono kultūros kultūrinis centras buvo nukariautas Čieu dinastijos valdomos Namvieto karalystės, o 111 m. pr. m. e. prijungtas prie Kinijos imperijos. Ilgainiui vietinę kultūrą užgožė Kinijos kultūra.

 Nuorodos 

Dongsono kultūros artefaktų galerija
Kategorija:Archeologinės kultūros
Kategorija:Bronzos amžius
Kategorija:Vietnamo archeologija