Pietkalniai

Pietkalniai (, nuo 1938 m. Pötken), KrepšaiKrepšai, 2, Mažosios Lietuvos enciklopedija, 2024-10-03. (Krebszen) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Ragainės, nuo 1922 m. – Tilžės-Ragainės apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 15 km į vakarus nuo Lazdynų ir 17 km į pietryčius nuo Ragainės, prie Būdviečių–Naujųjų Eglininkų plento.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Pietkalnių kaimo bendruomenė 1934 m.

Vietovardžio galima kilmė nuo žodžių pietūs ir kalnas.Vilius Pėteraitis, Ragainės ir Tilžės apskričių gyvenvietės, Mažosios Lietuvos enciklopedija, 2006 m. Nuoroda tikrinta 2024-10-04.

1785 m. buvo Leskaminio domenų valsčiaus šatulinių valstiečių kaimas su 14 ugniakurų (gyvenamųjų pastatų),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 122. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785. Nuoroda tikrinta 2024-10-04. 1823 m. – 9 kulmiškųjų sodybų kaimas su 50 gyventojų,Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 4 (P–S), p. 59. Kümmel, Halle, 1823. Nuoroda tikrinta 2024-10-04. 1847 m. – 10 sodybų kaimas su vėjo malūnu ir 85 gyventojais.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T. 2 (L–Z), p. 176. Baensch, Magdeburgas, 1847. Tikintieji priklausė Būdviečių evangelikų liuteronų parapijai. 1818 m. po administracinių reformų kaimas priskirtas Ragainės apskričiai, 1874 m. pateko į apskrityje suformuotą Kakšių valsčių, 1909–1945 m. buvo Būdviečių valsčiaus sudėtyje.Amtsbezirk Sandkirchen, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945. Nuoroda tikrinta 2024-10-04. 1905 m. Pietkalniuose buvo 7 sodybos, gyveno 107 žmonės, iš jų 6 lietuviai (5,6 %); kaimas valdė 301 ha žemės.Gemeindelexikon für das Königreich Preußen, Heft I, Provinz Ostpreußen, p. 256, 257. Verlag des Königlichen Statistischen Landesamts, Berlin SW, 1907.

XX a. pradžioje kaime buvo vidutinio dvaro sodyba su dideliais ūkiniais pastatais ir keli viensėdžiai, veikė malūnas.Pötkallen, Meyers Orts- und Verkehrs-lexikon des deutschen Reichs. Leipzig and Wien: Bibliographisches Institut, 1912. Nuoroda tikrinta 2024-10-04. Kaimo rytiniu pakraščiu tekėjo Būdupės upelis (Įsruties intakas). Antrojo pasaulinio karo pabaigoje vietiniams gyventojams pasitraukus į Vokietijos gilumą, Pietkalniai ištuštėjo. Po karo kaimo branduolys (buvęs dvaras ir gretimos sodybos) kartu su gretimų kaimų liekanomis pavadintas Vetrovu, kaimo rytinė dalis prijungta prie Petropavlovskojės gyvenvietės. Ne vėliau kaip 1975 m. Vetrovas prijungtas prie Kalačejevo.Населенные пункты Калининградской области: краткий справочник. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. - Калининград: Калининградское книжное издательство, 1976. XXI a. pradžios kartografiniais duomenimis, iš buvusio kaimo išlikusi tik viena sodyba.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Ragainės apskrities gyvenvietės