Šveicarijos Alpės

Šveicarijos Alpės (, , , ) – tai dalis Alpių, kuri yra Šveicarijoje. Aukščiausia Šveicarijos Alpių viršūnė yra Diufūro kalnas (4 634 m), kuris yra netoli Šveicarijos-Italijos pasienio. Aukščiausias kalnas, kuris stovi tik Šveicarijos teritorijoje yra Domas (4 545 m).

Geografija
Alpės apima 65% viso Šveicarijos paviršiaus ploto. Nepaisant to, kad Šveicarija apima tik 14% visos Alpių teritorijos, dauguma Alpių viršūnių, kurios perkopė 4000 m (48 iš 82) yra Šveicarijos Alpėse, o likusios kelios yra apie 20 km ir mažiau nuo šalies pasienio.

Šveicarijos Alpių ledynai apima 1230 km² plotą (3% Šveicarijos teritorijos) ir tai yra 44% visų Alpių ledynų užimamas plotas.

Šveicarijos Alpės yra Šveicarijos plynaukštės pietuose. Riba tarp Alpių ir plynaukštės driekiasi nuo Vevės Ženevos ežero pakrantėje iki Roršacho Bodeno ežero pakrantėje. Pakeliui ji apima Tuno ir Liucernos miestus.

Šalys su kuriomis Šveicarija dalinasi Alpių kalnų masyvus yra (iš vakarų į rytus): Prancūzija, Italija, Austrija ir Lichtenšteinas.

Kalnų masyvai
Šveicarijos Alpės dažnai dalinamos į dvi grupes: Vakarų Šveicarijos Alpės ir Rytų Šveicarijos Alpės, kurių padalijimas yra palei Reino upę, nuo Bodeno ežero iki Špliugeno perėjos. Vakarų Šveicarijos Alpės užima didesnę Šveicarijos dalį nei Rytų. Peninų Alpės, Berno Alpės ir Bernina yra aukščiausi šalies masyvai. Žemiausias masyvas yra Apencelio Alpės, kurių aukščiausia viršūnė yra 2500 m.

Vakarų Šveicarijos Alpės
 Vieta Masyvas Kantonai Žinomiausios viršūnės Riba rytuose Iš vakarų į rytus, Ronos ir Reino šiaurėje Berno Alpės Vo, Fribūras, Valė, Bernas Finsterarhornas, Jungfrau, Eigeris Grimsel perėja Urnerio Alpės Uris, Bernas, Valė, Liucerna, Obvaldenas, Nidvaldenas Damastokas, Titlis Roisas Glaruso Alpės Uris, Glarusas, Graubiundenas Todis, Gliarnišas Zyctalis Apencelio Alpės Apencelis-Inerodenas, Apencelis-Auserodenas, Sankt Galenas Zentis Reinas Iš vakarų į rytus, Ronos ir Reino pietūs Šablė Alpės Valė Dents du Midi Arvas Monblano masyvas Valė Aiguille d'Argentière Fereto perėja Peninų Alpės Valė Diufūro kalnas, Veishornas, Materhornas Simplono perėja Leponto Alpės Valė, Tičinas, Uris, Graubiundenas, Monte Leonė,  Reinvaldhornas Špliugeno perėja

Rytų Šveicarijos Alpės
 Vieta Masyvas Žinomiausios viršūnės Iš vakarų į rytus, Meros ir Ino šiaurėje Oberhalbšteinas Platos kalnas Plezuras Aroser Veishornas Albula Kešo kalnas, Lunghino kalnas Rėtikonas Šesaplana Silvreta* Linardo kalnas, Buino kalnas Samnauno Alpės Mutleris Iš vakarų į rytus, Meros ir Ino pietūs Bregaglija Čima di Kastelo, Badilo kalnas Bernina Berninos kalnas, Rosego kalnas Albula Kešo kalnas, Lunghino kalnas Livignas Paradisino kalnas Ortlerio Alpės Murtarolo kalnas Sesvena Sesvenos kalnas

Kelionės ir turizmas
Turizmas Šveicarijos Alpėse prasidėjo su pirmais kopimais į daugelį Alpių viršūnių (Jungfrau 1811 m., Berninos kalnas 1850 m., Diufūras 1855 m., Materhornas 1856 m., Domas 1858 m., Veishornas 1861 m.). Įrenginių pakilti į kalnus statyba prasidėjo XIX a. viduryje, kartu su viešbučių ir kalnų namelių statyba bei kalnų traukinių linijų atidarymu (Rigio kalnas 1873 m., Piloto kalnas 1889 m., Gornergratas 1898 m.). Jungfraubahn (Jungrfaujoch) atidarytas 1912 m. ir tai tapo aukščiausia traukinių stotimi Europoje. Be to, Šveicarijoje žiemą labai populiarus žiemos sportas, o vasarą siūlomas kopimas į aukščiausius Šveicarijos kalnus.

Kategorija:Alpės
Kategorija:Šveicarijos kalnai

nl:Alpen#Zwitserland