Marijampolės apskrities istorija

Marijampolės apskritis – teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje, kurio istorija siekia XVIII a. pabaigos ir tęsiasi iki šių dienų. Centras – Marijampolė. Apskrities priklausomybė ir teritorija keletą kartų keitėsi, ji priklausė Prūsijai, Rusijai, Vokietijai, Lietuvai, TSRS. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

 Istorija 

Apskritis apima dalį kadaise čia buvusių sūduvių žemių, kurios vėliau, Rusijos imperijos laikais gavo Suvalkijos (Suvalkų gubernijos teritorija) vardą. Po ilgų XIII a. pabaigos – XIV a. kovų su vokiečių ordinu dauguma senųjų Sūduvos (Dainavos) gyventojų buvo išnaikinta, o kraštas buvo nusiaubtas. Iš naujo Sūduva ėmė atgyti XV a. pabaigoje, kai darbštūs atsikėlėliai iš įvairių Lietuvos vietų pradėjo užimti Užnemunės žemes. Be to, artima kaimynystė su Lenkija ir Prūsija naujiesiems gyventojams leido ganėtinai anksti pažinti naujas kitų kraštų ūkio technologijas, užmegzti su jais glaudžius prekybinius ryšius.

 Rytų Prūsija 

1795 m. žlugus Abiejų Tautų Respublikai, Užnemunė atiteko Prūsijai. Šioje pirmą kartą suformuota Marijampolės apskritis, kuri iš pradžių ji vadinosi Starapolės apskritimi arba Senapilės apskritimi. 1795–1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. XVIII a. pabaigoje – XIX a. pradžioje apskrityje buvo:
 7 karališkieji miestai:
 Liudvinavas
 Marijampolė
 Naumiestis
 Pilviškiai
 Prienai
 Sudargas
 Zapyškis
 3 dvarininkams priklausantys miestai:
 Balbieriškis
 Panemunė
 Šakiai

 Rusijos imperija 

Per XIX a. apskrities pavaldumas keletą kartų keitėsi. 1807–1815 m. ji priklausė Varšuvos kunigaikštystės Lomžos departamentui, 1816–1837 m. į Rusijos imperiją įeinančiai Lenkijos karalystės Augustavo vaivadijai, 1837–1867 m. Augustavo gubernijai, 1867–1915 m. Suvalkų gubernijai. 1867 m. dalis apskrities teritorijos atiteko naujai sudarytai Naumiesčio apskričiai.

Iki I pasaulinio karo apskritis ribojosi su Suvalkų gubernijos Kalvarijos, Naumiesčio ir Vilkaviškio apskritimis bei Vilniaus gubernijos Trakų apskritimi ir Kauno gubernijos Kauno apskritimi.

|-
| 1897 || ~2000 || 114 262 || ||
 2 miestai: Marijampolė, Prienai
 miesteliai: Balbieriškis, Garliava, Gižai, Gudeliai, Kazlų Rūda, Pilviškiai, Šunskai, Veiveriai, Zapyškis
|-
| 1913 || || || 14 valsčių: Aleksoto valsčius, Antanavo valsčius, Balbieriškio valsčius, Veiverių valsčius, Gudelių valsčius, Kvietiškio valsčius, Mikališkių valsčius, Pilviškių valsčius, Pagirmuonių valsčius, Panemunės valsčius, Fredos valsčius, Klebiškio valsčius, Šunskų valsčius, Javaravo valsčius 
|-
| 1914 || 1307 || 127 400 || ||
|}

 Tarpukaris ir pokaris 

1915–1916 m. priklausė Oberosto Suvalkų, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų, 1917–1918 m. Lietuvos sričiai. 1917 m. buvo prijungta Kalvarijos apskritis. Po 1918 m. apskritis įėjo į Lietuvos valstybę. 1941–1944 m. okupavus vokiečiams įėjo į Ostlando Kauno krašto apygardą.

1946 m. Balbieriškio, Prienų ir Šilavoto valsčiai kartu su Prienais priskirti Prienų apskričiai, 1948 m. Kalvarijos, Krosnos, Liubavo valsčiai – Kalvarijos apskričiai, 1949 m. Veiverių valsčius – Kauno apskričiai. Atliekant 1950 m. administracinę reformą apskritis buvo panaikinta, jos teritorija perduota Marijampolės rajonui (41 apylinkė), Kazlų Rūdos rajonui (15 apylinkių), Prienų rajonui (2 apylinkės) ir Simno rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1919 m. || || || 22 valsčiai: Antanavo valsčius, Ašmintos valsčius, Balbieriškio valsčius, Gudelių I valsčius, Gudelių II valsčius, Janavo valsčius, Javaravo valsčius, Kalvarijos valsčius, Klebiškio valsčius, Krosnos valsčius, Kvietiškio valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Marijampolės valsčius, Mikališkio valsčius, Padovinio valsčius, Prienų valsčius, Raudenio valsčius, Sasnavos valsčius, Šunskų valsčius, Veiverių valsčius, Višakio Rūdos valsčius ||
|-
| 1923-09  || 2199 || 99 220 || 20 valsčių: Antanavo valsčius, Ašmintos valsčius, Balbieriškio valsčius, Gudelių I valsčius, Gudelių II valsčius, Janavo valsčius, Javaravo valsčius, Kalvarijos valsčius, Klebiškio valsčius, Krosnos valsčius, Kvietiškio valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Mikališkių valsčius, Padovinio valsčius, Raudenio valsčius, Sasnavos valsčius, Šumskų valsčius, Veiverių valsčius, Višakio Rūdos valsčius, 3 miestai: Kalvarija, Marijampolė, Prienai || 892 gyvenvietės: 3 miestai (Kalvarija, Marijampolė, Prienai), 2 miesteliai, 734 kaimai, 15 bažnytkaimių, 63 dvarai ir palivarkai, 60 vienkiemių, 15 kitų gyvenviečių
|-
| 1932 m. || 2080 || 93 656 || 13 valsčių ir 194 seniūnijos  || 2 miestai: Kalvarija, Prienai
|-
| 1939 m. || || 120 000 || ||
|-
| 1940 m. || || || 13 valsčių: Balbieriškio valsčius, Gudelių valsčius, Igliškėlių valsčius, Kalvarijos valsčius, Kazlų valsčius, Krosnos valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Marijampolės valsčius, Prienų valsčius, Sasnavos valsčius, Šilavoto valsčius, Veiverių valsčius || 2 miestai (Kalvarija, Prienai)
|-
| 1942 m. || || 102 400 || ||
|-
| 1949-01-01  || 1155 || || 7 valsčiai ir 65 apylinkės  || 1 miestas: Marijampolė
|-
| 1950-01-19 || || || 64 apylinkės  ||
|}

 Dabartinė apskritis 

Lietuvai atgavus nepriklausomybę, 1994–1995 m. apskritis vėl sudaryta, jai priskirtos Marijampolės rajono savivaldybė, Šakių rajono savivaldybė ir Vilkaviškio rajono savivaldybė. 2000 m. atlikus savivaldybių reformą, vietoje Marijampolės rajono sudarytos 3 savivaldybės – Kalvarijos savivaldybė, Kazlų Rūdos savivaldybė ir Marijampolės savivaldybė.

|-
| 2001 m. || 4463 || 188 634 || 5 savivaldybės ir 39 kaimiškosios seniūnijos || 9 miestai, 19 miestelių, 1478 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 63 kaimų dalys
|-
| 2011 m. || || 161 649 || 43 seniūnijos || 9 miestai, 20 miestelių, 1466 kaimai, 5 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 2021 m. || || 138 292 || 43 seniūnijos || 9 miestai, 20 miestelių, 1188 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|}

 Valsčiai 

Valsčiai 1919–1950 m.:

 Valsčius  Laikotarpis  Centras Antanavo valsčius  1919–1933  Antanavas Ašmintos valsčius  1919–1933  Ašminta Balbieriškio valsčius  1919–1946  Balbieriškis Gudelių I valsčius  1919–1933  Gudeliai (Kazlų Rūda) Gudelių II valsčius  1919–1933  Gudeliai Gudelių valsčius  1933–1950  Gudeliai Igliškėlių valsčius  1931–1950  Igliškėliai Janavo valsčius  1919–1933  Jungėnai Javaravo valsčius  1919–1933  Javaravas Kalvarijos valsčius  1919–1948  Kalvarija Kazlų Rūdos valsčius  1933–1950  Kazlų Rūda Klebiškio valsčius  1919–1933  Klebiškis Krosnos valsčius  1919–1948  Krosna Kvietiškio valsčius  1919–1920, 1923–1931  Aleksandravas Liubavo valsčius  1919–1948  Liubavas Liudvinavo valsčius  1919–1950  Liudvinavas Marijampolės valsčius  1919, 1931–1950  Marijampolė Mikališkių valsčius  1919–1933  Jiestrakis Padovinio valsčius  1919–1931  Padovinys Prienų valsčius  1919, 1933–1946  Prienai Raudenio valsčius  1919–1933  Raudenis Sasnavos valsčius  1919–1950  Sasnava Šilavoto valsčius  1933–1946  Šilavotas Šunskų valsčius  1919–1931, 1947–1950  Šunskai Veiverių valsčius  1919–1949  Veiveriai Višakio Rūdos valsčius  1919–1933  Višakio Rūda

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 

Pagal 1897 m. Rusijos imperijos gyventojų surašymą apskrityje gyveno 114 262 žmonės. Marijampolės mieste gyveno 6 737 žmonės, o Prienų mieste 2 477 žmonės. Tuometinė tautinė apskrities sudėtis buvo tokia:
 Lietuviai – 76,9% (87 960);
 Žydai – 10,3% (11 806);
 Vokiečiai – 4,98% (5 691);
 Rusai – 3,97% (4 545);
 Lenkai – 2,89% (3 312);
 Gudai – 0,42% (489);
 Ukrainiečiai – 0,14% (171);
 Totoriai – 0,08% (94);
 Čiuvašai – 0,03% (42);
 Čeremisai – 0,007% (8);
 Kiti – 0,12% (144).http://demoscope.ru/weekly/ssp/emp_lan_97_uezd.php?reg=278 1897 m. Rusijos imperijos surašymo duomenys (rus.)

Pagal 1923 m. gyventojų surašymą apskrityje gyveno 99 220 žmonių, o jų tautinė sudėtis buvo pasiskirsčiusi taip:1923 m. surašymo duomenys 

 Lietuviai – 87,92% (87 236);
 Žydai – 6,45% (6 407);
 Vokiečiai – 3,42% (3 395);
 Lenkai – 1,3% (1 296);
 Rusai – 0,33% (331);
 Baltarusiai – 0,10% (105);
 Kiti – 0,45% (450).

 Apskrities viršininkai 
 Algis Rimas, 1995–1997 m.
 Kostas Jankauskas, 1997–2000 m.
 Jonas Ščeponis, 2000–2001 m.
 Albinas Mitrulevičius, 2001–2008 m.

 Žemėlapiai 

 Literatūra 





 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Apskrities istorija (1) 
 Apskrities istorija (2)


Kategorija:Tarpukario Lietuvos apskritys