Tauragės apskrities istorija

Tauragės apskritis – teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, kurio istorija siekia 1918 m. ir tęsiasi iki šių dienų. Apskritis įkurta Vokietijos valdžios, vėliau perėjo Lietuvai, buvo okupuota ir panaikinta TSRS, vėl atkurta nepriklausomoje Lietuvoje. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

 Istorija 
 Tarpukaris ir pokaris 

Pirmąkart Tauragės apskritis sudaryta 1918 m. 1-ojoje pusėje vokiečių valdžios iš Pajūrio apskrities. 1918 m. priklausė Oberosto Lietuvos sričiai, 1941–1944 m. Ostlando Lietuvos generalinės srities Šiaulių krašto apygardai.

1947 m. 1 valsčius perduotas naujai Jurbarko apskričiai, 3 valsčiai – Šilutės apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. ji buvo panaikinta ir padalinta į keturias dalis. Didžioji dalis (29) apylinkės pertvarkyta į Tauragės rajoną. Dalis teritorijos perduota Pagėgių rajonui (3 apylinkės), Skaudvilės rajonui (20 apylinkių) ir Šilalės rajonui (18 apylinkių).

|-
| 1919 m. || || || 15 valsčių: Batakių valsčius, Eržvilko valsčius, Kaltinėnų valsčius, Kvėdarnos valsčius, Naumiesčio valsčius, Pagramančio valsčius, Pajūrio valsčius, Sartininkų valsčius (du valsčiai), Skaudvilės valsčius, Šilalės valsčius, Švėkšnos valsčius, Tauragės valsčius, Upynos valsčius, Vainuto valsčius ||
|-
| 1923-09  || 3351 || 110 965 || 13 valsčių: Batakių valsčius, Eržvilko valsčius, Gaurės valsčius, Kaltinėnų valsčius, Kvėdarnos valsčius, Laukuvos valsčius, Naumiesčio valsčius, Sartininkų-Žygaičių valsčius, Skaudvilės valsčius, Šilalės valsčius, Švėkšnos valsčius, Tauragės valsčius, Vainuto valsčius, 1 miestas: Tauragė || 1186 gyvenvietės: 1 miestas (Tauragė), 16 miestelių, 935 kaimai, 12 bažnytkaimių, 121 dvaras ir palivarkas, 97 vienkiemiai, 4 kitos gyvenvietės
|-
| 1932 m. || 2949 || 122 109 || 13 valsčių ir 153 seniūnijos  || 1 miestas: Tauragė
|-
| 1939 m. || 3266 || || ||
|-
| 1940 m. || || 137 588 || 13 valsčių: Batakių valsčius, Eržvilko valsčius, Gaurės valsčius, Kaltinėnų valsčius, Kvėdarnos valsčius, Laukuvos valsčius, Naumiesčio valsčius, Skaudvilės valsčius, Šilalės valsčius, Švėkšnos valsčius, Tauragės valsčius, Vainuto valsčius, Žygaičių valsčius ||
|-
| 1942 m. || || 118 000 || ||
|-
| 1943 m. || 3332 || || ||
|-
| 1949-01-01  || 1693 || || 8 valsčiai ir 71 apylinkė  ||
 1 miestas: Tauragė
 8 miesteliai
|-
| 1950-01-19 || || || 70 apylinkių  ||
|}

 Dabartinė apskritis 


1995 m. apskritis buvo įkurta atnaujintoje teritorijoje, jai priskirtos 3 savivaldybės – Jurbarko rajono savivaldybė, Šilalės rajono savivaldybė ir Tauragės rajono savivaldybė. 1999–2000 m. priskirta ir naujai suformuota Pagėgių savivaldybė. 2005 m. patvirtintas Tauragės apskrities herbas.

Apskritis kaip administracinis vienetas funkcionavo 1995–2010 m. Vėliau, 2010 m. liepos 1 d. panaikinta administracija, jos funkcijos perduotos savivaldybėms ir ministerijoms, o pati apskritis liko kaip teritorinis vienetas.

|-
| 2001 m. || 4411 || 134 275 || 4 savivaldybės ir 33 kaimiškosios seniūnijos || 7 miestai, 20 miestelių, 1177 kaimai, 10 viensėdžių, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 46 kaimų dalys
|-
| 2011 m. || || 110 059 || 39 seniūnijos || 7 miestai, 20 miestelių, 1173 kaimai, 12 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 2021 m. || || 92 667 || 39 seniūnijos || 7 miestai, 20 miestelių, 1016 kaimų, 6 viensėdžiai
|}

 Valsčiai 

Apskrities valsčiai 1919–1950 m.:

 Pavadinimas  Laikotarpis  Centras Batakių valsčius  1919–1950  Batakiai Eržvilko valsčius  1919–1947  Eržvilkas Gaurės valsčius  1920–1950  Gaurė Kaltinėnų valsčius  1919–1948  Kaltinėnai Kvėdarnos valsčius  1919–1948  Kvėdarna Laukuvos valsčius  1920–1948  Laukuva Pagramančio valsčius  1919, 1947–1950  Pagramantis Pajūrio valsčius  1919  Pajūris Sartininkų valsčius  1919  Sartininkai Sartininkų-Žygaičių valsčius  1920–1933  Sartininkai, Žygaičiai Skaudvilės valsčius  1919–1950  Skaudvilė Šilalės valsčius  1919–1950  Šilalė Švėkšnos valsčius  1919–1947  Švėkšna Tauragės valsčius  1919–1950  Tauragė Upynos valsčius  1919, 1947–1950  Upyna Vainuto valsčius  1919–1947  Vainutas Žemaičių Naumiesčio valsčius  1919–1947  Žemaičių Naumiestis Žygaičių valsčius  1933–1950  Žygaičiai

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 110 965 žmonės:1923 m. surašymo duomenys
 Lietuviai – 89,7% (99547);
 Žydai – 5,56% (6168);
 Vokiečiai – 3,36% (3731);
 Rusai – 0,77% (849);
 Lenkai – 0,36% (400);
 Baltarusiai – 0,04% (44);
 Kiti – 0,2% (226).

2011 m. gyveno 110 059 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,4% (108 238);
 Rusai – 0,66% (723);
 Ukrainiečiai – 0,12% (133);
 Vokiečiai – 0,1% (114);
 Baltarusiai – 0,08% (93);
 Lenkai – 0,06% (69);
 Kiti – 0,63% (689).2001 m. gyveno 134 275 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,66% (132479);
 Rusai – 0,64% (857);
 Vokiečiai – 0,16% (211);
 Ukrainiečiai – 0,14% (185);
 Baltarusiai – 0,08% (106);
 Lenkai – 0,07% (98);
 Kiti – 0,25% (339).

 Apskrities viršininkai 
 1995 m. kovo 30 d. – Stasys Lapė
 1997 m. sausio 30 d. – Stasys Aužbikas
 2000 m. gruodžio 15 d. – Arūnas Beišys
 2004 m. gruodžio 29 d. – Edmundas Šimkus
 2006 m. liepos 21 d. – Irena Ričkuvienė
 2009 m. liepos 27 d. – 2010 m. liepos 1 d. – Raimundas Vaitiekus

 Literatūra 




 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Tauragės apskrities istorija