Kauno apskrities istorija

Kauno apskritis (arba Kauno pavietas, Kauno ujezdas, Kauno kreizas; , , ) – teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje, kurio istorija siekia XVI a. ir tęsiasi iki šių dienų. Įvairiu metu apskritis priklausė LDK, Rusijai, Vokietijai, Lietuvai, TSRS. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

 Istorija 
 LDK laikai 

Lietuvos valstybės administracinis-teritorinis vienetas su centru Kaune, matyt, atsirado apie 1398 m., kai oficialiuose dokumentuose minimas Kauno seniūnas Jonas Sungaila. Seniūnija tuo metu buvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio skiriamo pareigūno – seniūno arba vietininko administruojama valstybės dalis. Todėl istorikų nuomone 1398 metus galima laikyti Kauno apskrities įkūrimo data. Kauno seniūnas rezidavo Kauno pilyje. Nuo 1408 m., kai Kaunui buvo suteiktos Magdeburgo teisės, savivaldus Kauno miestas jam nebuvo pavaldus, išskyrus kai kuriuos nustatytus klausimus. 1486 m. atstačius Kauno pilį, ji tapo pavieto centru, o valdovo paskirtas vietininkas buvo vyriausiasis pilies pareigūnas, kuris valdė aplinkines teritorijas. Kitais šaltiniais, Kauno apskritis minima nuo 1495 m.

Po 1564–1566 m. administracinės ir teismų reformos Lietuva, išskyrus Žemaitiją, pagal Lenkijos pavyzdį buvo suskirstyta į pavietus (apskritis). Iki tol buvęs nepastovus teritorinis vienetas, Kauno pavietas buvo priskirtas Trakų vaivadijai (priklausė iki 1795 m.) ir įgavo aiškiai apibrėžtas ribas. Lietuvos Metrika Kauno pavieto teritoriją aprašo taip: „To pavieto siena: iš vienos pusės Nevėžio upe iki Upytės sienos; iš kitos pusės iki Vilkmergės sienos, prijungiant Kulvą ir Žeimius; iš trečios pusės prijungiant Vaiguvą ir po kaire Uogintus, palei Žiežmarių sieną; iš ketvirtos pusės į viršų Nemunu, prijungiant Barboriškes, iki jo karališkosios didenybės girios, iki Žemaitijos sienos“.Kauno miestas pavietui nepriklausė. Kaunui buvo leista turėti žemės teismo antspaudą. 1791 m. iš 20 parapijų buvo sudaryta nauja Prienų apskritis.

|-
| 1565 || || || Birštono valsčius, Darsūniškio valsčius, Karmėlavos valsčius, Kauno valsčius, Punios valsčius, Rumšiškių valsčius, Stakliškių valsčius
|-
| 1790 || 6045 || 91 147 || || 11 miestų ir miestelių
|}

 Rusijos imperija 

1795 m. Austrijos, Prūsijos ir Rusijos valdovų susitarimu Lietuvos-Lenkijos valstybė buvo galutinai padalinta ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės žemės atiteko Rusijai. 1795–1796 ir 1801–1843 m. Kauno apskritis priklausė Vilniaus gubernijai, 1796–1801 m. Lietuvos gubernijai, 1843–1915 m. Kauno gubernijai (Užnemunės dalis 1795–1918 m. į apskritį neįėjo).

|-
| ~1890 || || || ||
 22 miesteliai: Apytalaukis, Ariogala, Babtai, Betygala, Čekiškė, Dotnuva, Grinkiškis, Jonava, Josvainiai, Karmėlava, Kėdainiai, Krakės, Labūnava, Raudondvaris, Rumšiškės, Seredžius, Skaruliai, Surviliškis, Vandžiogala, Veliuona, Vilkija, Žeimiai
|-
| 1897 || 3800 || 227 431 || ||
 1 miestas: Kaunas
 miesteliai: Ariogala, Dotnuva, Jonava, Kėdainiai, Krakės, Seredžius, Surviliškis, Vilkija
|-
| 1914 || 4029 || 301 800 || ||
|}

 XX a. tarpukaris 


Užėjus vokiečiams, 1915–1918 m. Kauno apskritis priklausė Oberosto Lietuvos sričiai (1915–1917 m. egzistavo tik Kauno miesto, 1917–1918 m. Kauno miesto ir krašto apskritis).

Po I pasaulinio karo, atkūrus Lietuvos valstybę, 1918 m. gruodžio 20 d. Kauno gubernija padalinta į 7 apskritis, pirmoji šalyje įkurta Kauno apskritis. 1919 m. sausio 16 d. paskelbtas vidaus reikalų ministro cirkuliaras Nr.1 „Dėlei savivaldybių Lietuvoje“, pagal kurį Lietuva buvo padalinta į 20 apskričių. Apskrities teritorijai priklausė apskrities valsčiai, seniūnijos ir antraeiliai miestai. Kauno miestas buvo respublikinio pavaldumo, todėl į apskrities teritoriją neįėjo. XX a. tarpukariu apskrities administracija buvo įsikūrusi rūmuose Vytauto pr. 91, kuriuos suprojektavo Vytautas Landsbergis-Žemkalnis.Buvusi Kauno apskrities savivaldybė. Kaunas.lt (tikrinta 2022-01-22).

1941–1944 m. apskritis įėjo į Ostlando Lietuvos generalinės srities Kauno krašto apygardą.

Tarybų Sąjungai okupavus Lietuvą senoji administracinė teritorinė valdymo struktūra buvo palikta – liko apskritys, valsčiai, miestai. 1946 m. Kruonio ir Rumšiškių valsčiai perduoti naujai Kaišiadorių apskričiai, Pakuonio valsčius – naujai Prienų apskričiai, 1947 m. Veliuonos valsčius – Jurbarko apskričiai, 1948 m. Babtų, Čekiškės, Seredžiaus, Vilkijos valsčiai – Vilkijos apskričiai. 1949 m. Kauno apskričiai atiteko Marijampolės apskrities Veiverių valsčius.

1950 m. birželio 20 d. Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo įsaku įkurta nauja administracinio suskirstymo sistema – apskritys panaikintos, o Lietuva padalinta į keturias sritis: Vilniaus, Kauno, Klaipėdos ir Šiaulių. Kauno apskritis pertvarkyta į Panemunės (41 apylinkė) ir Vilijampolės (27 apylinkės) rajonus, dalis teritorijos perduota Jonavos (14 apylinkių), Kazlų Rūdos (12 apylinkių) ir Kėdainių (4 apylinkės) rajonams.

|-
| 1917 || 1635 || 62 311 (su Kaunu) || ||
|-
| 1919 || || || 12 valsčių: Babtų valsčius, Čekiškės valsčius, Garliavos valsčius, Jonavos valsčius, Pakuonio valsčius, Raudondvario valsčius, Rumšiškių valsčius, Turžėnų valsčius, Veliuonos valsčius, Vandžiogalos valsčius, Vilkijos valsčius, Zapyškio valsčius ||
|-
| 1923  (išsamiau) || 2618 || 98 918 || 16 valsčių: Aukštosios Panemunės valsčius, Babtų valsčius, Čekiškės valsčius, Garliavos valsčius, Jonavos valsčius, Lapių valsčius, Pakuonio valsčius, Pažaislio valsčius, Raudondvario valsčius, Rumšiškių valsčius, Seredžiaus valsčius, Turžėnų valsčius, Vandžiogalos valsčius, Veliuonos valsčius, Vilkijos valsčius, Zapyškio valsčius || 1 miestas: Jonava, 8 miesteliai, 524 kaimai, 11 bažnytkaimių, 210 dvarų ir palivarkų, 338 vienkiemiai, 15 kitų gyvenviečių
|-
| 1930 || 2681 || || ||
|-
| 1933 || || || 15 valsčių ||
|-
| 1937 || || 121 901 (be Kauno) || ||
|-
| 1938 || 2610 || || ||
|-
| 1942 || || 132 800 || ||
|-
| 1949  || 1781 || || 10 valsčių (98 apylinkės) ||
 1 miestas: Kaunas
 2 miesto tipo gyvenvietės: Kačerginė, Kulautuva
|-
| 1950 || || || 98 apylinkės ||
|}

 Dabartinė apskritis 

Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę iš pradžių 1993 m. spalio mėnesį 10-yje regionų bei Vilniaus ir Kauno miestuose paskirti Vyriausybės atstovai. 1994 m. rugpjūčio 5 d. priėmus Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymą pradėtos atkurti apskritys. 1994 m. gruodžio 15 d. buvo priimtas Apskrities valdymo įstatymas. Realūs apskričių atkūrimo darbai prasidėjo 1995 m. vasario-kovo mėn., Vyriausybei paskyrus apskričių valdytojus. Kauno apskričiai priskirtos 8 savivaldybės: Birštono savivaldybė, Jonavos rajono savivaldybė, Kaišiadorių rajono savivaldybė, Kauno miesto savivaldybė, Kauno rajono savivaldybė, Kėdainių rajono savivaldybė, Prienų rajono savivaldybė, Raseinių rajono savivaldybė.

2003 m. patvirtintas dabartinis Kauno apskrities herbas. 2010 m. liepos 1 d. panaikinta apskrities administracija, jos funkcijos perduotos savivaldybėms ir ministerijoms, o pati apskritis liko kaip teritorinis vienetas.

|-
| 2001 m. || 8060 || 701 528 || 8 savivaldybės, 77 kaimiškosios seniūnijos || 14 miestų, 34 miesteliai, 2433 kaimai, 50 viensėdžių, 12 glžk. stočių gyvenviečių, 129 kaimų dalys
|-
| 2011 m. || || 608 332 || 90 seniūnijų || 13 miestų, 35 miesteliai, 2424 kaimai, 48 viensėdžiai, 10 glžk. stočių gyvenviečių
|-
| 2021 m. || || 569 571 || 89 seniūnijos || 13 miestų, 36 miesteliai, 1891 kaimas, 10 viensėdžių, 3 glžk. stočių gyvenvietės
|}

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 608 332 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 94,37 % (574 096);
 Rusai – 3,25 % (19 784);
 Lenkai – 0,46 % (2 812);
 Ukrainiečiai – 0,34 % (2 075);
 Baltarusiai – 0,24 % (1 454);
 Čigonai – 0,08 % (482);
 Vokiečiai – 0,07 % (438);
 Žydai – 0,06 % (335);
 Kiti – 1,13 % (6 858).2001 m. gyveno 701 529 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 93,88 % (658 596);
 Rusai – 3,75 % (26 304);
 Lenkai – 0,54 % (3 816);
 Ukrainiečiai – 0,43 % (3 008);
 Baltarusiai – 0,28 % (1 942);
 Čigonai – 0,09 % (617);
 Vokiečiai – 0,08 % (592);
 Žydai – 0,07 % (457);
 Kiti – 0,88 % (6 197).1923 m. gyveno 98 918 žmonės:1923 m. surašymo duomenys
 Lietuviai – 76,46 % (75 629);
 Lenkai – 10,2 % (10 092);
 Žydai – 6,45 % (6 384);
 Rusai – 5,6 % (5 491);
 Vokiečiai – 0,6 % (592);
 Baltarusiai – 0,12 % (115);
 Kiti – 0,62 % (615).

 Apskrities viršininkai 
 Jonas Slavinskas
 Juozas Mikuckis
 Konstantinas Nekvedavičius
 Petras Kerpė
 Pranas Morkus
 Julius Čaplikas
 Kazimieras Matulevičius
 Vladas Sidaravičius
 Jurgis Glušauskas
 Vincas Paleckis

 Petras Mikelionis, 1995–1997 m.
 Kazys Starkevičius, 1997–2000 m.
 Giedrius Buinevičius, 2000–2001 m.
 Valentinas Kalinauskas, 2001–2004 m.
 Zigmantas Benjaminas Kazakevičius, 2004–2006 m.
 Romualdas Morkevičius, 2006–2010 m.

 Žemėlapiai 

 Literatūra 





 Apskrities istorija 

 Šaltiniai