Utenos apskrities istorija

Utenos apskritis – teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje, kurio istorija siekia 1915 m. ir tęsiasi iki šių dienų. Apskrities priklausomybė ir teritorija keliskart keitėsi, ji priklausė Vokietijai, Lietuvai, TSRS. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

 Istorija 

Kadaise dabartinės apskrities teritorijoje gyveno sėliai – viena iš baltų genčių. Jie nepaliko jokių rašto paminklų. Išliko tik kalbos liekanų, kurios yra lietuvių ir latvių kalbose. Dalis Lietuvos teritorijoje gyvenusių sėlių ilgų kovų su kalavijuočiais metu buvo išnaikinta, kiti gyvendami mišriai su lietuviais – sulietuvėjo, o šiauriniai sėliai – sulatgalėjo arba sulatvėjo. Archeologiniai tyrimai leidžia tvirtinti, kad sėliai vertėsi žemdirbyste ir gyvulių auginimu.

Kuriantis Lietuvos valstybei Utena ar bent jos apylinkių dalis tikriausiai priklausė Nalšios žemei, kurios paskutinis kunigaikštis Daumantas (1240–1299) 1263 m. vidaus karo metu pabėgo į Pskovą. Po to Nalšia atiteko Lietuvos didžiajam kunigaikščiui, jai valdyti buvo skiriami seniūnai (tiksliai žinomi tik nuo XV a. pabaigos).

Po 1564–1566 m. teismų ir administracinės reforms didesnė dabartinės apskrities dalis atiteko Vilniaus vaivadijos Vilkmergės apskričiai, o šiaurinis kampas – Breslaujos apskričiai. Rusijos imperijos laikotarpiu šioje teritorijoje buvo Utenos ir kiti valsčiai, priklausę Zarasų (Novoaleksandrovsko) apskritims.

 Tarpukaris ir pokaris 

Utenos apskrities kaip atskiro teritorinio-administracinio vieneto ištakos siekia I pasaulinį karą, kai vokiečių okupacinė valdžia 1915 m. gruodžio 4 d. sudarė atskirą Utenos apskritį (), kuris 1915–1918 m. įėjo į Oberosto Lietuvos sritį. Pirmąją lietuvišką Utenos apskrities administraciją 1918 m. gruodžio viduryje pabandė sukurti inžinierius ir Nepriklausomybės signataras Steponas Kairys, tačiau netrukus Uteną užėmė nuo Daugpilio pusės įsiveržusi Raudonoji armija. Apskritį pavyko sudaryti 1919 m. birželio pradžioje, jau išvijus bolševikus. 1941–1944 m. apskritis įėjo į Ostlando Lietuvos generalinės srities Panevėžio krašto apygardą.

1947 m. 3 valsčiai perduoti naujai Anykščių apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. reformos metu Utenos apskritis panaikinta – jos teritorija pertvarkyta į Utenos rajoną (40 apylinkių), dalis teritorijos perduota Anykščių rajonui (5 apylinkės), Dusetų rajonui (12 apylinkių), Molėtų rajonui (30 apylinkių) ir Švenčionėlių rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1917 m. || 1550 || 43 010 || ||
|-
| 1919 m. || || || 13 valsčių: Alantos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Kuktiškių valsčius, Leliūnų valsčius, Molėtų valsčius, Pakalnių valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius ||
|-
| 1923-09  || 3090 || 108 960 || 14 valsčių: Alantos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Joniškio valsčius, Kuktiškių valsčius, Leliūnų valsčius, Linkmenų valsčius, Molėtų valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius || 2111 gyvenviečių: 17 miestelių, 927 kaimai, 4 bažnytkaimiai, 149 dvarai ir palivarkai, 1003 vienkiemiai, 11 kitų gyvenviečių
|-
| 1932 m. || 2244 || 119 550 || 14 valsčių ir 135 seniūnijos  || 1 miestas: Utena
|-
| 1939 m. || 2519 || || ||
|-
| 1940 m. || || 114 120 || 12 valsčių: Aluntos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Kuktiškių valsčius, Molėtų valsčius, Leliūnų valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius || 1 miestas: Utena
|-
| 1942 m. || || 91 900 || ||
|-
| 1943 m. || 2680 || || ||
|-
| 1949-01-01  || 2134 || || 12 valsčių ir 88 apylinkės  ||
 1 miestas
 8 miesteliai
|-
| 1950-01-19 || || || 88 apylinkės  ||
|}

 Dabartinė apskritis 

1995 m. apskritis buvo atkurta naujoje teritorijoje. Jai priskirtos 6 savivaldybės. 2004 m. patvirtintas Utenos apskrities herbas. 2010 m. liepos 1 d. panaikinta apskrities administracija, jos funkcijos perduotos savivaldybėms ir ministerijoms, o pati apskritis liko kaip teritorinis vienetas.

|-
| 2001 m. || 7201 || 185 962 || 6 savivaldybės ir 50 kaimiškųjų seniūnijų || 10 miestų, 26 miesteliai, 3190 kaimų, 523 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 82 kaimų dalys
|-
| 2011 m. || || 152 004 || 53 seniūnijos || 10 miestų, 27 miesteliai, 3181 kaimas, 500 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 2021 m. || || 127 581 || 53 seniūnijos || 10 miestų, 27 miesteliai, 2324 kaimai, 193 viensėdžiai
|}

 Valsčiai 

Apskrities valsčiai 1919–1950 m.:

 Valsčius  Laikotarpis  Centras Alantos valsčius  1919, 1921–1950  Alanta Anykščių valsčius  1919–1947  Anykščiai Daugailių valsčius  1919–1950  Daugailiai Debeikių valsčius  1919–1947  Debeikiai Inturkės valsčius  1947–1950  Inturkė Joniškio valsčius  1922–1923, 1927–1940  Joniškis Kuktiškių valsčius  1919, 1921–1950  Kuktiškės Leliūnų valsčius  1919–1950  Leliūnai Linkmenų valsčius  1919–1940  Saldutiškis Molėtų valsčius  1919, 1921–1950  Molėtai Pakalnių valsčius  1919, 1921–1922, 1940  Pakalniai Skiemonių valsčius  1919–1947  Skiemonys Skudutiškio valsčius  1947–1950  Skudutiškis Tauragnų valsčius  1919, 1921–1950  Tauragnai Utenos valsčius  1919–1950  Utena Užpalių valsčius  1919–1950  Užpaliai Videniškių valsčius  1947–1950  Videniškiai Vyžuonų valsčius  1919–1950  Vyžuonos

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 
1923 m. gyveno 108 960 žmonės:
 Lietuviai – 82,68% (90091);
 Žydai – 7,38% (8043);
 Lenkai – 5,14% (5605);
 Rusai – 4,52% (4923);
 Baltarusiai – 0,06% (65);
 Vokiečiai – 0,04% (46);
 Latviai – 0,04% (43);
 Kiti – 0,13% (144).2001 m. gyveno 185 962 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 77,08% (143340);
 Rusai – 13,42% (24962);
 Lenkai – 4,53% (8428);
 Baltarusiai – 1,97% (3668);
 Ukrainiečiai – 1,07% (1982);
 Totoriai – 0,19% (346);
 Latviai – 0,11% (203);
 Vokiečiai – 0,09% (175);
 Kiti – 1,54% (2858).2011 m. gyveno 152 004 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 79,12% (120260);
 Rusai – 12,44% (18905);
 Lenkai – 4,03% (6126);
 Baltarusiai – 1,9% (2882);
 Ukrainiečiai – 0,96% (1452);
 Totoriai – 0,15% (233);
 Latviai – 0,09% (139);
 Vokiečiai – 0,08% (119);
 Kiti – 1,24% (1888).

 Administracija 
 Viršininkai 
 1918  – 1919 m. – Balys Sližys
 1919 06 03 iki 1919 08 10 Pranas Gineitis
 1919 08 10 iki 1919 12 17 Juozas Sadula
 1919 12 17 iki 1920 05 15 Konstantinas Bražėnas
 1920 05 16 iki 1922 08 15 Juozas Vaišnys.
 1922 08 28 iki 1922 10 10 Bonifacas Petrūnas – Petrauskas
 1923 06 15 iki 1925 06 12 – Antanas Nevodničėnas
 1925 06 12 iki 1934 05 01 Jonas Motiejūnas – Valevičius
 1934 05 06 iki 1935 10 01 – Alfonsas Sinkevičius
 1935 10 01 iki 1939 07 01 – Jonas Motiejūnas – Valevičius.
 1939 07 01 iki 1940 07 14 – Bronius Stosiūnas
 1940 07 14 iki 1940 08 26 – Stasys Brašiškis
 1941 06 25 iki 1941 11 14 – Pranas Grėbliauskas
 1943 07 01 iki 1943 10 16 – Jonas Žukas (žuvo medžioklės metu)

 Milda Petrauskienė, 1995–1997 m.
 Rimantas Dijokas, 1997–2000 m.
 Jeronimas Balčiūnas, 2000–2001 m.
 Vilius Cibulskas, 2001–2004 m.
 Ričardas Sargūnas, 2004–2006 m.
 Angelė Kaušylienė, 2006–2009 m.
 Petras Marcinkevičius, 2009–2010 m.

 Policijos vadai 

Apskrities policijos (iki 1924 m. milicijos) vadai:
 1919 06 10 – 1920 05 15 Zigmas Pakalnis
 1919 06 20 – Mykolas Kunigėlis (į tarnybą atvyko pavėluotai, todėl vadu toliau liko Z. Pakalnis)
 1920 05 15 – 1922 07 15 – Kostas Bajoras
 1922 07 15 – 1925 08 – Antanas Monkevičius.
 1925 08 16 – 1934 02 01 – Kostas Steponėnas
 1934 02 01 – 1934 03 01 – Antanas Iškauskas
 1934 03 01 – 1940 06 26 – Antanas Senkevičius

 Žemėlapiai 

 Literatūra 



 Tūkstantmečio kelias Utenos apskrityje: fotoalbumas (vertė Lina Stašinskienė). – Vilnius: Sorre, 2009. – 100 p.: iliustr. – ISBN 978-609-95133-0-0
 Žurnalas „Savivaldybė“, 1923–1940 m.
 Žurnalas „Policija“ (įsakymai ir biografijos), 1927–1940 m.

 Šaltiniai