Kybartų geležinkelio stotis

Kybartų geležinkelio stotis (iki 1964 m. Virbalio geležinkelio stotis) – pasienio geležinkelio stotis, esanti Kybartuose, Kudirkos Naumiesčio g. 4, LT-70414. Valdo AB „Lietuvos geležinkeliai“.Kybartų geležinkelio stotis. Info.lt (tikrinta 2022-10-16). Tai pasienio geležinkelio mazgas, kuriame stoja keleiviniai traukiniai Kaunas–Kybartai. Stotis ypatinga tuo, kad jos statinių visuma – gausus kultūros paveldo objektas, kurį sudaro 4 statinių kompleksai:
 pirmasis (unikalus Nr. ): geležinkelio stotis (27472), vandens bokštas (27473), tualetas (27474), sandėlis (27475), muitinės sandėlis (27476), muitinės ūkinis pastatas (27477), muitinės pastatas (27478);
 antrasis (unikalus Nr. );
 trečiasis (unikalus Nr. ): vagonų depo pastatas (27484), ūkinis pastatas (27485);
 ketvirtasis (unikalus Nr. ).

 Istorija 

1861 m. buvo nutiesta Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelio atšaka iš Lentvario į Virbalį (taip tuomet vadinta Kybartų stotis), tačiau darbai prasidėjo anksčiau. 1857 m. pastatyti didžiuliai stoties rūmai, kuriuose įrengti specialūs butai carui ir garbingiems svečiams. 1858 m. įrengta vandentiekio stotis.

Kadangi Kybartai buvo nedidelis kaimas, geležinkelio stotis pavadinta Virbalio miesto, esančio už 5 km į rytus, vardu. Stotis atidaryta 1860 m. prie pat valstybės sienos su Vokietija – dabartiniuose Kybartuose. Tai buvo aukščiausiosios klasės stotis, Rusijos imperija čia buvo įrengusi unikalų geležinkelio stoties kompleksą su imperatoriaus ir jo svitos apartamentais. Prancūzijos inžinieriai suprojektavo sudėtingą stoties kompleksą: lokomotyvų, riedmenų, kelio priežiūra ir techninis aptarnavimas, kuro, vandens tiekimas, apsauga, muitinės patikrinimai – visa tai buvo atlikta pagal pačius aukščiausius to meto reikalavimus. Stoties pastatus jungė Kybartų požeminiai tuneliai, kurie buvo atrasti ir atkasti 2002 m., kai vienos įmonės darbininkai remontavo buvusį muitinės sandėlio pastatą.

1862 m. pasienyje pastatytas Kybartų geležinkelio tiltas. Išsiplėtus geležinkelio eismui, buvo įrengtos geležinkelio dirbtuvės, depas. Čia įsteigti didžiuliai prekių sandėliai ir muitinė, pro kurią eidavo prekės, siunčiamos iš Rusijos į Vokietiją ir atgal. 1914 m. prie stoties įvyko Virbalio stoties mūšis, kuriame susikovė rusų ir vokiečių kariuomenės.

Nors dar 1919 m. gegužę įkurta Virbalio stoties komendantūra (jos komendantais dirbo Petras Žemaitis (1919–1920 m.), vėliau – Petras Gureckas), tačiau Virbalio stotis lietuviams atiteko tik rugsėjo 2–3 d. Stoties personalas iš pradžių gyveno gana prastai, apleistose sąlygose, nepakankamai apmokytas. Po kelerių metų Virbalio komendantūra tapo geležinkeliu punktu, kuris priskirtas Kauno komendantūrai. 1923 m. atliktas stoties kapitalinis remontas, įrengti paradiniai kambariai aukštiems užsienio svečiams priimti, pastatytas naujos sistemos gelžbetoninis 20 m aukščio vandentiekio bokštas ir geležinis bakas su garo apšildymu (200 m³ rezervuaras).Lietuvos geležinkelių statybos darbai. „Lietuva“, 1924-01-23, psl. 1–2.

XX a. tarpukariu stotis tapo Lietuvos–Vokietijos pasienio tašku, stotyje veikė Lietuvos geležinkelių policijos punktas. Įsteigtas geležinkelio šaulių būrys. Pro ją važiuodavo ir sustodavo traukinys-ekspresas Ryga–Berlynas, kuris 1937 m. 290 km kelią iki Joniškio nuvažiuodavo per 4 valandas 17 minučių, įskaitant sustojimus Kauno, Radviliškio, Šiaulių stotyse. Tarpukariu stotyje buvo 30 geležinkelio kelių, 3 didžiuliai importuotų prekių sandėliai, garvežių garažai, keleivinių vagonų plovimo garažai, vagonų remonto dirbtuvės, muitinės pastatai, daugelis prekių sandėlių, modernūs baseinai ir gardai paukščių eksporto reikmėms. Stoties rūmuose buvo salės vietiniams ir užsienio keleiviams, dokumentų patikros salė, 2 didžiuliai bufetai, kunigaikščių kambariai, 2 pašto siuntų salės, geležinkelio policijos, telefono, telegrafo, muitinės, prekių ekspedicijos ir kitos įstaigos, gyvenamieji butai.

1941 m. užėjus vokiečiams, per geležinkelį buvo nutiestas tiltas, skirtas kariuomenės transportui. Baigiantis II pasauliniam karui, 1944 m. liepos 26 d. stotį subombardavo karo aviacija. Daugiausia nukentėjo vidurinė stoties dalis, kuri buvo dviejų aukštų.Albinas Vaitkevičius. Miesto ir žmogaus gyvenimo istorija. 2012-08-18, „Santaka“. Taip pat susprogdintas vandentiekis.

Užėjus sovietams, stotis atsirado nebe pasienyje, o TSRS viduje, tarp Lietuvos TSR ir Rusijos TSFR. 1964 m. stotis pervadinta Kybartų vardu. 1991 m. stotis vėl tapo pasieniu – šįkart tarp Lietuvos ir Rusijos. 2003 m. keturi stoties statinių kompleksai paskelbti kultūros vertybėmis.

 Stoties reikšmė 

Rusijos imperijos laikais Virbalio geležinkelio stotis buvo didžiausia po Sankt Peterburgo geležinkelio stoties. Iš vienos stoties pusės buvo rusiškosios vėžės geležinkelio bėgiai, iš kitos – europinės vėžės bėgiai. Virbalio geležinkelio stotyje į Rusiją vykstantys keleiviai perlipdavo iš europinio standarto traukinio į rusiško standarto traukinį, o čia įrengus ratų keitimo įrenginius, apie dvi valandas laukdavo kol pakeis vagonų ratus. Depe nuolatos stovėjo Rusijos imperatoriaus asmeninis europinio standarto traukinys, o jam išvykus į Europą, čia likdavo rusiško standarto jo asmeninis traukinys. Per Kybartų muitinę ėjo 10 proc. visos Rusijos imperijos importo ir eksporto.

Pro Kybartus pravažiuodavo ir čia sustodavo žymūs Vokietijos ir Rusijos pareigūnai bei pirkliai. Čia buvo Rusijos caras, Vokietijos kaizeris, feldmaršalas Moltkė, kiti žymūs žmonės. Prabangiausios patalpos buvo kunigaikščių kambariai, 1940 m. birželio 15 d. čia laikinai buvo sustojęs ir Lietuvos prezidentas Antanas Smetona.

 Galerija 

 Šaltiniai 

Gelež
Kategorija:Vilkaviškio rajono savivaldybės geležinkelio stotys
Kategorija:Lietuvos kultūros vertybės: geležinkelio stotys