Budrių senovės žemdirbystės vieta

Budrių senovės žemdirbystės vieta – ankstyvosios žemdirbystės laukai vakarinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Budriuose (Skuodo seniūnija), 2 km į vakarus nuo kelio Skuodas–Plungė, Margių miške.

 Apibūdinimas 
Margių miško vakarinėje dalyje išliko akmenų pylimas, nuo kurio į šalis atsišakoja kelios atšakos. Pylimo aukštis iki 0,5 m, plotis – 1,0–1,5 m, sukrautas iš stambių ir vidutinio dydžio akmenų, kurie sumesti be tvarkos.Algimantas Merkevičius, Rėda Nemickienė, Julius Kanarskas. Šiaurės vakarų Lietuvos senųjų laukų žvalgymai. - Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2003 metais. - Vilnius, 2005. - P. 262

 Istorija 
Bendrose kaimo ganyklose iki XX a. vidurio buvo išlikę senovės laukus žyminčių akmenų krūsnių ir aptvarus sudarančių pylimų. Iš jų išsiskyrė stačiakampio plano, 24×14 m dydžio laukas, apjuostas 3–4 m pločio akmenų pylimo.Ignas Jablonskis. Budrių kaimas. - Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1993. - P. 9–10 Kai kurie buvę akmenys apdegę, suskylinėję nuo karščio.

Akmenų krūsnys ir pylimai išardyti 1940–1944 m. ganyklas paverčiant ariamais laukais.Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. - Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. - F. 1, ap. 1, b. 36. L. 112 Išliko tik mišku apaugusi nedidelė jų dalis.

Saugotinas kultūros paveldo objektas. Teritorijos plotas – apie 0,5 ha.   

Į pietvakarius nuo išlikusio akmenų pylimo yra apeiginis akmuo su dubeniu.

 Tyrimai 
1939 m. žvalgė Ignas Jablonskis ir Pranas Baleniūnas, 2003 m. – Vilniaus universiteto ir Kretingos muziejaus archeologinė ekspedicija (Algimantas Merkevičius, Rėda Nemickienė, Julius Kanarskas). 

1926 m. tarp krūsnių rastas akmens kirvis.

 Šaltiniai 

Ignas Jablonskis. Ar sugrįš budriškiai į Budrius. - Gimtinė - 1991, Nr. 8. - P. 2

Kategorija:Lietuvos žemės ūkio istorija
Kategorija: Skuodo rajono paveldas