Grivina (Rusia)

Grivina (, , ) – XI-XV a. Rusios ir kaimyninių šalių piniginis ir masės vienetas, naudotas sidabro ir aukso masei matuoti. Kaip masės vienetas naudota auksui ir sidabrui sverti, iš to kilo ir piniginis ekvivalentas. Aukso grivina buvo 12,5 karto brangesnė už sidabrinę. 

Priklausomai nuo vietovės, jo svoris svyravo nuo 190 g iki beveik 300 g, ir buvo lygus 1/2 vietinio svaro.

Grivinų atitikmuo Šiaurės ir Vidurio Europoje buvo markė. Baltiškieji analogai - lietuviški ilgieji.

 Raida 
Vienetas pavadintas pagal slavišką papuošalo antkaklės pavadinimą . Šis papuošalas dažnai būdavo gaminamas iš brangiųjų metalų – aukso ar sidabro. Vėliau žodis ėmė reikšti tam tikrą kiekį brangiojo metalo. Iš čia atsirado piniginis svorio vienetas - sidabro grivina, minima 1130 m. didžiojo kunigaikščio Mstislavo ir jo sūnaus Vsevolodo rašte Naugardo Jurijaus vienuolynui.М. И. Срезневский. Грамота Великаго Князя Мстислава и сына его Всеволода Юрьеву монастырю / К. Веселовский. — Санкт-Петербург: Типография Императорской академии наук, 1860. — С. 5.

Sidabro grivina atitiko tam tikrą kiekį vienodų monetų. Ši mokėjimo priemonė vadinta kunų grivina (). Abi šios grivinos Rusioje naudotos mokėjimams. 

Pradžioje sidabro grivinos ir kunų grivinos masės buvo vienodos, bet kunų grivinos buvo gaminamos iš žemos prabos sidabro, todėl buvo keturis kartus pigesnė už sidabrinę. Vėliau grivinų verčių santykis vis labiau keitėsi. 

Kijevo Rusioje grivina kaip pagrindinė mokėjimo priemonė įsitvirtino XI a., tuo metu Kijevo grivina svėrė apie 160 g.Р.Д.Лях (ред.) История Украины. Донецк, 2001. ISBN 966-7177-62-9. C.43 XII a. sidabro grivina svėrė apie 204 g ir buvo lygi 5 kunų grivinoms, kur viena kunų grivina svėrė apie 51 g. Sidabro grivina atitiko tam tikrą skaičių vienodų monetų. Sporadiškai naudojama aukso grivina buvo 12,5 karto brangesnė už sidabro griviną.

XIII a. Novgorodo grivinas ėmė vadinti žodžiu  'rublis', kuris ėmė išstumti žodį гривна. XV a. nustota lydinius grivinas ir rublius naudoti kaip mokėjimo priemones, o žodis рубль imtas naudoti Rusios monetų sistemoje. 204 g masės grivina buvo naudojama rusiškų monetų masėms nustatyti. Nuo  kilo ir 10 kapeikų monetos pavadinimas grivenikas (). 

Čekijos karalystėje Prahos grivina buvo svarbus vienetas. Atsiradus monetoms ir pradėjus kaldinti Prahos grašius, iš vienos grivinos buvo nukaldinamos 48 monetos. Lenkijos karalystėje Krokuvos grivina naudota kaip piniginis vienetas iki XI a. Nuo X a. grivinos pagrindu pradėti kaldinti denarai. Iš pradžių iš 1 grivinos buvo nukalama 240 denarų, o vėliau denaro kursas krito: XIV a. I pusėje ji atitiko 576 denarus, amžiaus viduryje - 768 denarus, amžiaus pabaigoje - jau 864 denarus.

 Grivinos kaip masės vienetai
Nustojus griviną naudoti kaip piniginį vienetą ji buvo toliau naudojama kaip masės vienetas, ir atitiko savotišką monetų prabos vaidmenį. Šis grivinos variantas buvo vadinamas grivenka  arba  (nuo  'svarstyklės'), lygus 204,75 g. 

Egzistavo tokie grivinos skaidymai į smulkesnius vienetus:
 Rusioje: Grivenka = 48 zolotnikai (po 4,26 g); 1 zolotnikas =  25 pumpurai (; 0,17 g). 
 Krokuvoje: Grivina = 4 viardunkai = 8 uncijos = 16 lotai = 24 skojcai = 96 granai = 240 denarai = 480 obolai

Rusioje buvo dar vienas masės vienetas didžioji grivina (), lygi 409,52 g. Šis vienetas buvo naudotas iki XVIII a., kada buvo pervadintas svaru. 
 1 rusiškasis svaras = 1 didžioji grivina = 2 grivenkos.

Masės įvairovė:
PavadinimasMasė Chelmo grivina 191,29 g Černigovo grivina 204 g Krokuvos grivina 196,26 – 201,86 g Kijevo grivina 140—160 g Karališkoji grivina 221,48 g Moravijos grivina 280 g Naugardo grivina 204 g Prahos grivina 253,14 g

 Išnašos 

 Nuorodos 
 Янин В. Денежно-весовые системы домонгольской Руси и очерки истории денежной системы средневекового Новгорода 

Kategorija:Rusijos istoriniai pinigai
Kategorija:Lenkijos istoriniai pinigai
Kategorija:Pinigų apskaitos vienetai