Bujono kunigaikštystė

Bujono kunigaikštystė (val. Dutcheye di Bouyon), arba Builiono kunigaikštystė – istorinė kunigaikštystė dabartinėje pietinėje Belgijoje, egzistavusi nuo XV a. iki 1795 m. Šventosios Romos imperijos dalis.

 Istorija 
Bujono kunigaikštystė išsivystė iš Bujono senjorijos, kuri šiose teritorijose susiformavo 988 m. Žemutinėje Lotaringijoje iš Verdeno kilęs Godfridas įsitvirtino Bujono pilyje ir ėmė tituluotis Bujono lordu. Jo kontroliuojamos teritorijos tapo žinomos kaip Bujono senjorija. Ši senjorija kaip nepriklausoma valda egzistavo iki 1096 m., kol penktasis lordas Gotfridas pardavė ją Lježo vyskupui. Taip Bujonas tapo Lježo vyskupystės dalimi, o vyskupai titulavosi Bujono lordais.

Kunigaikštystė kaip nepriklausoma nuo Lježo valstybėlė susiformavo XV a., Bujone įsitvirtinus de la Markų giminei. Iš pradžių de la Markai buvo Lježo vyskupo vietininkai. Pirmuoju kunigaikščiu buvo tituluotas Robertas III de la Markas, valdęs 1496–1522 m. Vėliau Lježas trumpam susigrąžino šią valdą. Kadangi į kunigaikštystę kėsinosi Habsburgai, norėję ją prijungti prie Habsburgų Nyderlandų, į ją kariuomenę įvedė Prancūzija. Kadangi de la Markai taip pat įsitvirtino gretimoje Sedano kunigaikštystėje, Bujonas ir Sedanas buvo valdomi kartu.

1594 m. mirus Šarlotei de la Mark, Bujonas ir Sedanas perėjo jos vyrui Henrikui de la Turui d’Overn. 1676 m. Prancūzija dar kartą užėmė kunigaikštystę, bet paliko vietos dinastiją. Nuo tada Bujonas tapo de facto priklausomas nuo Prancūzijos, nors de jure priklausė Šventosios Romos imperijai: kunigaikštystė pastarojoje buvo priskirta Žemutinio Reino-Vestfalijos apskričiai.

Po Prancūzijos revoliucijos 1794 m. Bujone įkurta trumpai gyvavusi Bujono respublika. 1795 m. ji prijungta prie Prancūzijos.

1815 m. kunigaikščio titulas (bet ne kunigaikštystė) buvo atkurtas ir atiteko Rohanų šeimai, ir ji išlaikė šį titulą iki dabar. Pati kunigaikštystės teritorija buvo prijungta prie Liuksemburgo. Po 15 metų, 1830 m., trečiojo Liuksemburgo padalinimo metu, teritorija perėjo Belgijai.

 Lordai ir kunigaikščiai 
 Bujono lordai 
 Gotfridas I Verdenietis 988–1002
 Gozelas Verdenietis 1002–1044
 Gotfridas II Verdenietis 1044–1069
 Gotfridas III Verdenietis 1069–1076
 Gotfridas Bujonietis 1076–1095
 Toliau: Lježo vyskupai

 Vietininkai 
 Eberhardas de la Markas 1430–1445
 Liudvikas de la Markas 1445–1457
 Arnoldas Korvarenietis 1457–1479
 Vilhelmas de la Markas 1479–1483
 Robertas I de la Markas 1483–1489
 Robertas II de la Markas 1489–1496

 Kunigaikščiai 
 Robertas III de la Markas 1496–1522
 Robertas IV de la Markas 1552–1556
 Henrikas Robertas de la Markas 1556–1574
 Gijomas Robertas de la Markas 1574–1588
 Šarlotė de la Mark 1588–1594
 Henrikas de la Turas d’Overnė 1594–1623
 Frederikas Morisas de la Turas d’Overnė 1623–1652
 Godefrojus Morisas de la Turas d’Overnė 1652–1696, † 1721
 Emanuelis Teodosijus de la Turas d’Overnė 1696–1730
 Karolis Godefrojus 1730–1771
 Godefrojus Karolis Henrikas 1771–1791

 Tituliniai kunigaikščiai 
 Karolis Alenas Gabrielis de Rohanas (1816–1836);
 Liudvikas Viktoras Mériadekas (1836–1846);
 Kamilė Filipa Juozapa Idesbalda (1846–1892);
 Alenas Bendžaminas Arthuras (1892–1914);
 Alenas Antonis Juozapas Adolfas Ignacas Marija (1914–1976);
 Karolis Alenas Albertas Marija (nuo 1976)

Kategorija:Belgijos istorinės valstybės
Kategorija:Žemutinio Reino-Vestfalijos apskritis
Kategorija:Valstybės Šventojoje Romos imperijoje
Kategorija:Europos kunigaikštystės