Vonsošo valsčius

Vonsošo valsčius () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Grajevo apskrityje. Centras – Vonsošas. Ribojasi su Grabovo, Grajevo, Pžitulų, Radziluvo ir Ščučino valsčiais.

 Istorija 
Nuo V a. pr. m. e. iki XIII a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Apie XV a. šias vietoves pradėjo kolonizuoti mozūrai ir lenkai. Nuo 1138 m. iki 1526 m. dabartinės valsčiaus žemės priklausė Lenkijos karalystės Mazovijos kunigaikštystei, o nuo 1529 m. iki 1569 m. Mazovijos vaivadijai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Didžiosios Lenkijos provincijos Mazovijos vaivadijos valdose. Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. Nuo 1807 m. iki 1815 m. priklausė Varšuvos kunigaikštystės Lomžos departamentui. Nuo 1815 m. iki 1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Augustavo vaivadijai, 1837–1866 m. Augustavo gubernijai, 1867–1914 m. Lomžos gubernijai. Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. ir 1944 m. valsčius priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Grajevo rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiajam reichui. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945–1975 m. priklausė Balstogės vaivadijai. 1975–1999 m. priklausė Lomžos vaivadijai.

 Paviršiaus struktūra 

Pagal 2002http://www.regioset.pl/ metų duomenis valsčiaus plotas yra 117,92 km², iš kurių:
 ariama žemė: 72 %
 miškai: 21 %
 vandens telkiniai: 7 %
Valsčius sudaro 12,19 % Grajevo apskrities.

 Gyventojai 
Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:http://demografia.stat.gov.pl/BazaDemografia/ 
Aprašymas Bendrai Moterys VyraiGyventojai  4062  100 %  1986  48,9 %  2076  51,1 %Gyventojų tankumas(Gyv./km²)  34,4  16,8  17,6

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1471,68 zlotai.http://www.regioset.pl/

 Administracinis suskirstymas 
Bagienicė, Bukovo Dužė, Grudžo Kolonija, Jakai, Kendziorovas, Komosevas, Kudlačevas, Lavskas, Lavsko Kolonija, Lazų Kolonija, Lempicė, Modzelė, Nebžidai, Necikai, Sulevo Kaunatai, Sulevo Prusai, Šimanai, Vonsošas, Zalesiai ir Žebrai.

 Šaltiniai