Žuvininkų apskritis

Žuvininkų apskritis (, 1818–1939 m. Kreis Fischhausen) – 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1939 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos administracinis teritorinis vienetas Semboje. Sudaryta po Vienos kongreso per 1815–1818 m. vykdytą reformą smulkinant Rytų Prūsijos apskritis. Centras – Žuvininkai.

1939 m. sujungta su Karaliaučiaus kaimiškąja apskritimi, įkurta nauja, Sembos apskritis.

 Geografija 
Apskritis apėmė visą Sembos pusiasalį iki Kuršių marių, rytuose ribojosi su Karaliaučiaus apskritimi. Po 1818 m. apskrityje buvo 15 valsčių:  1900 m. apskrities plotas buvo 1 064,61 km², 1910 m. – 1 064,99 km²; 1900 m. apskrityje buvo 281, 1910 m. – 266 gyvenvietės, 1900 m. buvo 53 063, 1910 m. – 52 464 gyventojai. Buvo du miestai – Žuvininkai (dab. Primorskas) ir Piliava (dab. Baltijskas). 1933 m. apskrityje gyveno 63 137 evangelikai, 1175 katalikai, 107 judėjai, 583 kiti.Landkreis Samland, verwaltungsgeschichte.de. Suarchyvuota 2016-03-04. Nuoroda tikrinta 2025-01-11.

|-
| 1818 || || || 15 valsčių: Girmavos valsčius, Medenavos valsčius, Rinavos valsčius, Pabėčių valsčius, Vargių valsčius, Rudavos valsčius, Laptavos valsčius, Kvėdenavos valsčius, Skokių valsčius, Valdavos valsčius, Kaimės valsčius, Tepliuvos valsčius, Labguvos valsčius, Laukiškos valsčius, Vėluvos valsčius. ||
|-
| 1825 || || || ||
|-
| 1837 || ||  || ||
|-
| 1861 || || || ||
|-
| 1890 || || 51 867 || ||
|-
| 1900 || 1 064,61 || 53 063 || ||
|-
| 1910 || 1 064,99 || 52 464 || ||
|-
| 1925 || 1 064,99 || 61 448 || ||
|-
| 1933 || 1 064,99 || 65 002 || ||
|}

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Žuvininkų apskritis. Kreisgemeinschaft Fischhausen e. V. 
 http://www.geschichte-on-demand.de/fischhausen.html  Žuvininkų apskritis. Rinkimų istorija]

Kategorija:Žuvininkų apskritis