Malviškas

Malviškas (arba Malviškiai, Malviška; , nuo 1938 m. birželio 3 d. Mallwen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. Maiskojė, ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Gusevo rajone, 17 km į šiaurę nuo Gumbinės, prie Eimenio upės. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Kubanovkos kaimo gyvenvietės kaimas.Паспорт муниципального образования „Кубановское сельское поселение“  

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Malviško kaimo bendruomenė 1936 m.

Minimas nuo 1539 m. Iki sunorminimo kaimo pavadinimas rašytas įvairiai: Malwiscken (1540 m.), Malwischkenn (1554 m.), Mulwiskenn, Malluschkenen, Malluschkeimen, Malwischcken.Dietrich Lange, Geographisches Ortsregister Ostpreußen (2005): Mallwen (vok.). Nuoroda tikrinta 2021-08-22. Vietovardis sietinas su veiksmažodžiu malvinti („jaukinti”).Malviškas, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-08-22. 1539 m. kaime gyveno 2 ūkininkai ir 1 amatininkas, 1542 m. – jau 6 ūkininkai. 1554/1555 m. mokesčių mokėtojų sąrašuose Malviške minimi 7 valstiečiai činšininkai. Kaimas priklausė Kusų evangelikų liuteronų parapijai, 1718 m. pradėta formuoti Malviško parapija (oficialus statusas nuo 1728 m.), 1730 m. pastatyta bažnyčia.Siegfried Hecht, Geschichtliches - auf der Suche nach der ersten Nennung unseres Dorfes, iš „Mallwen, Eine Bilddokumentation mit Aufzeichnungen über das Leben im Dorf, zusammengestellt und herausgegeben von Siegfried Hecht, 2004”, p. 229–236. Nuoroda tikrinta 2020-08-22. Per 1709–1711 m. marą kaimas neteko didesnės dalies gyventojų, po maro atkelta vokiečių kolonistų: 1736 m. Malviške gyveno 17 vokiečių ir tik 4 lietuvių šeimos:Dr. Max Beheim-Schwarzbach, Friedrich Wilhelm's I. Colonisationswerk in Lithauen, p. 276. Hartungsche Verlags-Druckerei, Königsberg 1879 (vok.) Jacob Schaetzcke, Albusch Pescheratis, Pritzkus Schwartzin, Jurg Mauritzatis.

1785 m. Malviškas buvo mišrusis (karališkųjų valstiečių ir kulmiškių) kaimas su bažnyčia ir 50 ugniakurų (gyvenamųjų pastatų),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 92. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1822 m. – bažnytkaimis su 2 vėjo malūnais ir 359 gyventojais.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 3 (Kr – O), p. 159. Kümmel, Halle, 1822 (vok.) 1854 m. Malviške buvo 63 gyvenamieji pastatai ir 540 gyventojų. Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T. 2 (L – Z), p. 56. Baensch, Magdeburgas, 1854 (vok.) Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Brakupėnų domenų valsčiui, 1818–1937 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Malviško valsčiaus centras.

XIX a. Malviške susiformavo 2 dvarai. 1874 m. administracinės reformos metu sudarytos dvi dvaro apygardos – Malviško I ir Malviško II, kurios 1928 m. prijungtos prie Malviško kaimo bendruomenės.Amtsbezirk Mallwen, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945 (vok.). Nuoroda tikrinta 2021-08-22. 1879 m. Malviško I dvaras valdė 150 ha žemės, iš jų 98 ha ariamos, 46 ha pievų ir ganyklų, 5 ha miško. Dvarui priklausė Jungvaldės miškininkų sodyba Čiulkinių girios pakraštyje, veikė pieninė, buvo auginami arkliai ir galvijai. Malviško II dvaras valdė 153,5 ha žemės, iš jų 90 ha ariamos, 57 ha pievų ir ganyklų, augino veislinius galvijus, dvare veikė alaus bravoras ir spirito varykla.P. Ellerholz, H. Lodemann, Handbuch des Grundbesitzes im Deutschen Reiche, T.1, Das Konigreich Preussen, Sąs.3, Die Provinz Ostpreussen, p. 228, 229. Landwirthschaftlich-statistischen Bureaus, Berlynas, 1879 (vok.)

XX a. pradžioje Malviške veikė valsčiaus įstaigos, mokykla, pašto skyrius, viešbutis, 3 užeigos namai su restoranais, vaistinė, kirpykla, taupomoji-skolinamoji kasa, kepykla, sūrinė ir pieninė, 2 mėsinės, konservų gamyklėlė, mašinų taisykla, 3 kalvės, malūnas, įvairios krautuvės; dirbo gydytojas, veterinaras, daug amatininkų.Mallwischken, Meyers Gazetteer (vok.). Nuoroda tikrinta 2021-08-22. Bažnytkaimis buvo išsidėstęs išilgai Gumbinės–Ragainės plento, ant trijų kalvų. Pietinėje dalyje, abipus plento, buvo abi dvaro sodybos. Rytuose tekėjo Eimenio upė, vakaruose – Žąsupė; kiek toliau už jos driekėsi Čiulkinių giria. Aplink kaimo branduolį plačioje teritorijoje buvo išsibarstę keliolika viensėdžių.

Per Pirmąjį pasaulinį karą Malviškas buvo užimtas rusų, dalis kaimiečių pasitraukė į Vokietijos gilumą, vėliau grįžo. Po karo valstybės lėšomis atstatyti sugriauti pastatai, aikštėje prie bažnyčios atidengtas paminklas žuvusiems kariams. Baigiantis Antrajam pasauliniam karui, vietiniai gyventojai buvo evakuoti, bažnytkaimį užėmė Raudonoji armija. Po karo į Malvišką atkelta kolonistų iš Sovietų Sąjungos. Sovietmečiu gyvenvietė labai suniokota: nugriauta karo mūšių nepaliesta bažnyčia, suniokota sūrinė-pieninė, išgriautas bažnytkaimio centras, dvarų sodybos. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Malviškas buvo Gumbinės rajono (Гумбинненский район), vėliau Gusevo rajono kaimas, 1947 m. birželio 17 d. – 2008 m. birželio 30 d. Maiskojės apylinkės (Майский cовет) centras.

 Gyventojai 

Be to, 1910 m. Malviško I dvare gyveno 80, Malviško II dvare – 137 gyventojai.

 Apylinkė 

Maiskojės apylinkėje buvo šios gyvenvietės: Zipplies, Helmut: Ortsnamenänderungen in Ostpreußen. Eine Sammlung nach dem Gebietsstand vom 31.12.1937 Selbstverlag des Vereins, Hamburg, 1983.Maiskojės apylinkė GenWiki

Dabartinis pavadinimasRusiškaiVokiškaiLietuviškai KoordinatėsAleksandrovkaАлександровкаSmailenSmailiaiAliabjevasАлябьевоBersteningken, BerstenauBarštininkaiBerezinasБерезиноBirkenfelde, nuo 1938 m. Kleinbirkenfeld-BriancevasБрянцевоKarlswalde-ChutorskojėХуторскоеNaujeningken, nuo 1938 m. NauningenNaujininkaiDubovskojėДубовскоеSchupinnen, KleinbergentalŠiupinėnaiJasnoje PolėЯсное ПолеKrausenwaldeAntbrokupėnaiKazanskojėКазанскоеAmalienauAmalianavaKropotkinasКропоткиноZwirballen, nuo 1938 m. SpatzenŽvirbliaiLoščinkaЛощинкаUszballen, nuo 1938 m. BirkenriedUžbaliaiMeždurečjėМеждуречьеPillkallen, nuo 1938 m. KallenfeldPilkalnisPlatovasПлатовоLöbtuballen, nuo 1938 m. LöbaugrundLieptabaliaiRedkij BorasРедкий БорRohrfeld-SerpuchovasСерпуховоAntbrakupönen, nuo 1938 m. KahlheimAntbrokupėnaiSurovkinasСуровкиноPritzkehmen, nuo 1938 m. MühleckPričkiemisSuvorovasСуворовоPackallnischken, nuo 1938 m. BergendorfPakalniškiaiŠirokopoljėШирокопольеStimbern, nuo 1907 m. Groß StimbernStimbiriaiZastoljėЗастольеAugsgirren, nuo 1938 m. SassenhöheAukšgiriaiŽiguliovasЖигулёвоWittgirren, nuo 1938 m. LegenVidgiriai

 Bažnyčia ir parapija 

Iki XVIII a. pr. Malviškas priklausė Kusų evangelikų liuteronų parapijai, gretimi kaimai – Kusų, Nybudžių, Kraupiško parapijoms. Dėl didelio atstumo iki Kusų ir blogų kelių malviškiečiams nuo 1714 m. leista laikyti pamaldas ūkininko sodyboje. 1718 m. pradėta formuoti Malviško parapija, kuriai 1728 m. suteiktas oficialus statusas. Parapijai priskirta apie 20 Kusų, Nybudžių ir Kraupiško parapijoms anksčiau priklausiusių kaimų. 1729 m. pradėta bažnyčios statyba, kuriai Prūsijos karalius skyrė 7 tūkst. talerių, 1730 m. baigta. Turėjo tris varpus; 1796 m. įrengti vargonai. Bažnyčia vėliau ne kartą remontuota, o 1827–1829 m. perstatyta. Buvo medinė,Walther Hubatsch, Geschichte der evangelischen Kirche Ostpreußens, Band 2: Bilder ostpreussischer Kirchen, Göttingen, 1968, p. 110, pav. 482–483 netradicinio aštuoniakampio plano su aštuoniakampiu trijų tarpsnių bokštu, kurį juosė dekoratyvinė tvorelė. Bažnyčios vidus buvo paprastas, be gausios puošybos; lubų skliautą rėmė kolonos, tarp kurių buvo įrengti kūrai.Mallwen, Kirche, Inneneinrichtung, Bildarchiv Ostpreußen. Nuoroda tikrinta 2021-08-26. Bažnyčioje nebuvo sakyklos, kunigas sakydavo pamokslą, stovėdamas dešiniajame kūrų gale.Malviško parapija, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-08-25.

Parapija įkurta jau po didžiojo maro, todėl lietuvių joje buvo nedaug. 1848 m. parapijoje užregistruota 100 lietuvių, 1870 m. – 200 (5 % parapijos narių), 1878 m. – 120 (3,6 %), 1897 m. – 50 (1,49 %). Pamokslai sakyti vokiškai ir lietuviškai, XIX a. pab. – XX a. pr. lietuviškai tik 4 kartus per metus, vėliau tik vokiškai. Malviško bažnyčioje 1864–1873 m. kunigavo lietuvių kultūros veikėjas, vienas pirmųjų lietuvių periodikos pradininkų Kristupas Sturys.

Per Antrojo pasaulinio karo mūšius bažnyčia nenukentėjo, nugriauta sovietų valdžios pokario metais.

1939 m. Malviško parapijai priklausė kaimai ir dvarai:

Pavadinimas lietuviškaiVokiškaiVokiškai nuo 1938 m.AntbaliaiAntballenAbendwaldeApšriūtaiAbschrutenBitzingenBirkenfeldėBirkenfeldeKleinbirkenfeldeDubiniaiDubinnenDubenEdraičiai, EderkiemiaiEderkehmenEdernEnskiemisHenskehmenSprindackerKatarinenhofasKatharinenhofKviečlaukiaiQuetschlaugkenLiepkalniai, LieptabaliaiLöbtuballenLöbaugrundMalviškasMallwischkenMallwenMažasis PilkalnisKlein PillkallenKleinschloßbergNaujininkaiNaujeningkenNauningenPaberžiaiPaberdszenGrundhufenPlimbaliaiPlimballenOsterfeldePričkiemisPritzkehmenMühleckRozenfeldėRosenfeldeSmailiaiSmailenStimbiriaiStimbernStirnlaukiaiStirnlaugkenStirnenUžbaliaiUszballenBirkenriedVantlaužiaiWandlauszenVerdeliškiaiWerdehlischkenWerdenVidgiriaiWittgirrenLegenVingerupiaiWingeruppenLauterbrückenŽąsupėnaiSassupönenSassenbachŽvirbliaiZwirballenSpatzen

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Maiskojė foto-planeta.com

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės
Kategorija:Gusevo rajono gyvenvietės