Telšių apskrities istorija

Telšių apskritis (skirtingais laikais dar žinoma kaip Telšių žemė, Telšių reparticija, Telšių pavietas, Telšių ujezdas, Telšių kreizas; , , ) – teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, kurio istorija siekia nuo 1764 m. ir tęsiasi šių dienų. Apskrities pavaldumas ir teritorija daug kartų keitėsi, ji priklausė LDK, Rusijai, Vokietijai, Lietuvai, TSRS. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

 Istorija 
 LDK laikai 

Pirmą kartą Telšių apskritis (kaip Telšių reparticija) sudaryta 1764 m., padalinus Žemaitijos seniūniją į dvi dalis. 1775 m. panaikinta, jos vietoje sudaryta Šiaulių reparticija. Atkurta 1791 m., kuomet Abiejų Tautų Respublikos konstitucija paskelbė, kad Žemaičių seniūnija padalinama į tris reparticijas – Raseinių, Šiaulių ir Telšių. Iki 1795 m. priklausė LDK Žemaitijos seniūnijai.

1791 m. įkurtam administraciniam vienetui priskirta 11 senųjų (mažųjų) Žemaitijos pavietų (valsčių): Telšių pavietas, Viešvėnų pavietas, Patumšių pavietas, Platelių pavietas, Gandingos pavietas, Medingėnų pavietas, Žarėnų pavietas, Tverų pavietas, Šauduvos pavietas, Palangos pavietas.

Telšiai tapo šios teritorijos, dar vadintos žeme, administraciniu centru. Buvo įkurtos raštinės, jungtinis žemės teismas, kuris apjungė žemės, pilies ir pakamario teismų funkcijas. Įkurtas savivaldos organas – Civilinė karinė pavieto komisija, kuri turėjo rūpintis žemės ūkiu, amatais, prekyba, mokyklomis, socialine globa, vykdyti centrinių valdžios institucijų nurodymus, tvarkyti šaukimus į armiją, karinių dalinių, dislokuotų paviete, aprūpinimą, rinko žemės ribų komisarus.

 Rusijos imperija 

1795 m. žlugus Lietuvos-Lenkijos valstybei Telšių apskritis tapo carinės Rusijos administracinio aparato grandimi. Lenkiškas apskrities pavadinimas powiat buvo pakeistas rusišku уезд. Pagal Rusijos įvestą administracinį-teritorinį suskirstymą Telšių apskritis 1795–1797 m. ir 1801–1843 m. priklausė Vilniaus gubernijai (1797–1801 m. Lietuvos gubernijai), o nuo 1843 m. naujai sudarytai Kauno gubernijai. Šis administracinis suskirstymas nepakito iki 1915 m., tik 1819 m. nuo Vilniaus gubernijos Telšių apskrities buvo atskirta ir Kuršo gubernijai atiduota Palanga su apylinkėmis.

|-
| 1897 m. || 5306 || 183 351 || ||
 1 miestas: Telšiai
 miesteliai: Alsėdžiai, Gargždai, Ylakiai, Kartena, Kretinga, Mosėdis, Pikeliai, Plungė, Salantai, Seda, Skuodas, Tirkšliai, Varniai, Židikai
|-
| 1900 m. || || 182 611 || ||
|-
| 1914 m. || 5306 || 216 000 || ||
|}

 Tarpukaris ir pokaris 

1915 m. Lietuvą užėmė Vokietijos imperijos kariuomenė. Vokiečių okupacinė valdžia įvedė savo administracinį Lietuvos suskirstymą. Lietuvos teritorija buvo padalinta į 44 apskritis. Telšių apskritis 1915–1918 m. įėjo į Oberosto Lietuvos sritį. Apskrities teritorija sumažėjo, kadangi buvusioje Telšių apskrities teritorijoje buvo įsteigtos savarankiškos Kretingos ir Sedos apskritys.

1918 m. atkūrus Lietuvos valstybę, gruodžio 17 d. Vidaus reikalų ministras išleido aplinkraštį, kuriuo buvo atkurtos apskričių viršininkų institucijos. 1919 m. liepos 1 d. įstatymu nustatytos 20 tuometinių apskričių ribos. Telšių apskrities Tryškių valsčius prijungtas prie Šiaulių apskrities. 1940 m. Lietuvą okupavus sovietinei kariuomenei įvykdyta ir administracinė reforma, bet apskritys išliko.

1941–1944 m. apskritis įėjo į Ostlando Lietuvos generalinės srities Šiaulių krašto apygardą. 1947 m. Plungė ir 3 valčiai perduoti naujai Plungės apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. apskritis panaikinta, jos teritorija pertvarkyta į Telšių rajoną (32 apylinkės), dalis teritorijos perduota Rietavo rajonui (3 apylinkės), Užvenčio rajonui (8 apylinkės) ir Varnių rajonui (15 apylinkių).

|-
| 1917 m. || 1550 || 44 005 || ||
|-
| 1919 m. || || || 11 valsčių: Alsėdžių valsčius, Gadūnavo valsčius, Luokės valsčius, Plungės valsčius, Rietavo valsčius, Telšių valsčius, Tryškių valsčius, Tverų valsčius, Užvenčio valsčius, Varnių valsčius, Žarėnų valsčius ||
|-
| 1923-09  || 2601 || 80 452 || 10 valsčių: Alsėdžių valsčius, Luokės valsčius, Nevarėnų valsčius, Plungės valsčius, Rietavo valsčius, Telšių valsčius, Tverų valsčius, Varnių valsčius, Žarėnų valsčius, Žemaičių Kalvarijos valsčius, 2 miestai: Plungė, Telšiai || 786 gyvenvietės: 2 miestai (Plungė, Telšiai), 15 miestelių, 537 kaimai, 10 bažnytkaimių, 105 dvarai ir palivarkai, 117 vienkiemių
|-
| 1932 m. || 2036 || 79 515 || 9 valsčiai ir 115 seniūnijų  || 1 miestas: Plungė
|-
| 1939 m. || 2621 || || ||
|-
| 1940 m. || || 97 399 || 9 valsčiai: Alsėdžių valsčius, Luokės valsčius, Nevarėnų valsčius, Plungės valsčius, Rietavo valsčius, Telšių valsčius, Tverų valsčius, Varnių valsčius, Žarėnų valsčius || 1 miestas: Plungė
|-
| 1942 m. || || 88 900 || ||
|-
| 1943 m. || 2560 || || ||
|-
| 1949-01-01  || 1454 || || 7 valsčiai ir 60 apylinkių  ||
 1 miestas: Telšiai
 6 miesteliai
|-
| 1950-01-19 || || || 58 apylinkės  ||
|}

 Dabartinė apskritis 

Apskritis atkurta 1994 m. liepos 19 d. priėmus LR Teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymą, kurio 5 straipsnyje patvirtintos apskritys ir jų teritorijos, tarp jų ir Telšių apskritis su centru Telšiuose. Telšių apskričiai priskirtos Mažeikių, Plungės ir Telšių rajonų savivaldybių teritorijos. 1999 m. Plungės rajonas padalintas į Plungės rajono ir Rietavo savivaldybes. 2004 m. patvirtintas Telšių apskrities herbas. 2010 m. liepos 1 d. panaikinta apskrities administracija, jos funkcijos perduotos savivaldybėms ir ministerijoms, o pati apskritis liko kaip teritorinis vienetas.

|-
| 2001 m. || 4350 || 179 885 || 4 savivaldybės ir 32 kaimiškosios seniūnijos || 7 miestai, 21 miestelis, 859 kaimai, 7 viensėdžiai, 50 kaimų dalių
|-
| 2011 m. || || 152 078 || 36 seniūnijos || 7 miestai, 21 miestelis, 859 kaimai, 7 viensėdžiai
|-
| 2021 m. || || 133 376 || 36 seniūnijos || 7 miestai, 21 miestelis, 737 kaimai, 3 viensėdžiai
|}

 Valsčiai 

Apskrities valsčiai 1919–1950 m.:

 Valsčius  Laikotarpis  Centras Alsėdžių valsčius  1919–1947  Alsėdžiai Gadūnavo valsčius  1919  Gadūnavas Gargždų valsčius  1920  Gargždai Janapolės valsčius  1947–1950  Janapolė Luokės valsčius  1919–1950  Luokė Nevarėnų valsčius  1920–1950  Nevarėnai Plungės valsčius  1919–1947  Plungė Rietavo valsčius  1919–1947  Rietavas Telšių valsčius  1919–1950  Telšiai Tryškių valsčius  1919  Tryškiai Tverų valsčius  1919–1948  Tverai Ubiškės valsčius  1947–1950  Ubiškė Varnių valsčius  1919–1950  Varniai Žarėnų valsčius  1919–1950  Žarėnai Žemaičių Kalvarijos valsčius  1920–1924  Žemaičių Kalvarija

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 
2016 m. gyveno 141,293 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 97,37% (148 072);
 Rusai – 1,43% (2 184);
 Baltarusiai – 0,17% (252);
 Ukrainiečiai – 0,16% (242);
 Latviai – 0,08% (123);
 Lenkai – 0,08% (122);
 Vokiečiai – 0,04% (73);
 Kiti – 0,66% (1010).2001 m. gyveno 179 885 žmonės:2001 m. surašymo duomenys Telšių apskrities socialinė ir demografinė charakteristika 
 Lietuviai – 97,42% (175 242);
 Rusai – 1,55% (2 785);
 Ukrainiečiai – 0,19% (349);
 Baltarusiai – 0,18% (331);
 Latviai – 0,12% (212);
 Lenkai – 0,08% (144);
 Vokiečiai – 0,05% (90);
 Kiti – 0,4% (732).1923 m. gyveno 80 452 žmonės:
 Lietuviai – 89,16% (71 731);
 Žydai – 7,84% (6 308);
 Rusai – 1,78% (1 431);
 Baltarusiai – 0,39% (310);
 Lenkai – 0,37% (294);
 Vokiečiai – 0,27% (215);
 Latviai – 0,07% (54);
 Kiti – 0,14% (109).1897 m. gyveno 183 351 žmonės:1897 m. surašymo duomenys (rus.)
 Lietuviai-Žemaičiai – 81,2% (148890);
 Žydai – 12,38% (22696);
 Latviai – 2,33% (4264);
 Lenkai – 1,51% (2775);
 Rusai – 1,27% (2323);
 Vokiečiai – 0,91% (1668);
 Ukrainiečiai – 0,25% (466);
 Kiti – 0,15% (269).

 Apskrities viršininkai 
 Eugenijus Šalkauskas, 1929–1939

 Rasas Gofmanas, 1995–1997 m.
 Danutė Mileikienė, 1997–1999 m.
 Vaclovas Vaičekauskas, 1999–2000 m.
 Kazys Lečkauskas, 2000–2004 m.
 Rasas Gofmanas, 2004–2006 m.
 Romualdas Vasiliauskas, 2006–2009 m.
 Vidimantas Domarkas, 2009–2010 m.

 Žemėlapiai 

 Literatūra 





 Šaltiniai