Broliai Mongolfjė

Broliai Mongolfjė (),  Joseph-Michel (, gimė 1740 m. rugpjūčio 26 d. Ardešo departamente, (Prancūzija), mirė 1810 m. birželio 26 d. Hero departamente), ir  Jacques-Étienne (, gimė 1745 m. sausio 6 d. Ardešo departamente, (Prancūzija), mirė 1799 m. rugpjūčio 2 d. Ardešo departamente. Broliai – oreivystės pradininkai, oro baliono išradėjai.

 Istorija 
Broliai Mongolfjė gimė popieriaus gamintojo šeimoje. Jie abu domėjosi fizika, matematika, oreivyste, o Žakas Etjenas taip pat studijavo architektūrą. Broliai pirmieji pasaulyje išbandė iš audinio, padengto alūnu ir pripildyto dūmų (vėliau – karšto oro) pagamintą karšto oro balioną.

1782 m. Žozefas Mišelis mąstydamas apie tuomet aktualų klausimą – Ispanijos vykdytą Gibraltaro apsiaustį, svarstė galimybes paimti tvirtovę kariuomenei puolant oru. 1782 m. gruodį Žozefas Mišelis atliko pirmuosius bandymus paleisti oro pripildytą balioną. Jiems pavykus, broliai nusprendė viešai pademonstruoti karšto oro baliono galimybes. Pirmasis baliono skrydis įvyko 1783 m. birželio 4 d. Anonė (Annonay) vietovėje Ardešo departamente, stebint grupei asmenų. Balionas pakilo iki 1600–2000 metrų aukščio ir per 10 minučių nuskriejo apie 2 km. 1783 m. rugsėjo 19 d. balionas su pintine, kurioje buvo avis, gaidys ir antis, priešais Versalio rūmus buvo pademonstruotas Prancūzijos karaliui Liudvikui XVI. 1783 m. lapkričio 21 d. pirmą kartą oro balionu skrido žmonės – fizikas Jean-François Pilâtre de Rozier ir markizas François Laurent d'Arlandes.

Žozefas Mišelis, be oro baliono, taip pat sukūrė kitų techninių priemonių – hidraulinį taraną, garintuvą. Broliai tapo Prancūzijos akademijos nariais.

 Šaltiniai 

Mongolfjė
Mongolfjė
Mongolfjė
Mongolfjė
Mongolfjė
Mongolfjė