Lakšadvipas

Lakšadvipas () – mažiausia Indijos sąjunginė teritorija, kurią sudaro Lakadyvų salos, išsidriekusios Arabų jūroje.

 Geografija 

Lakadyvų salyną sudaro 12 atolų, 3 rifai ir 5 povandeninės bankos. Šios salos yra Arabų jūros dalyje Lakadyvų jūroje, 220–440 km nuo Keralos krantų. Lakadyvai yra didesnės salų grupės, kurią dar sudaro Maldyvai ir Čagoso salynas, šiaurinė dalis. Salyno sausumos plotas yra 32 km², tuo tarpu įtraukiant atolų lagūnas – 4200 km².

Lakšadvipą sudaro šie geografiniai objektai:

Atolas/rifas/banka tipasSausumosplotas(km²)Lagūnosplotas(km²)SaleliųskaičiusGyventojųskaičius Amindivio salosKora Divasbanka-339,45-align=rightSesostriso bankabanka-388,53--Basas de Pedrasbanka-2474,33-- Čerbanianio rifas rifas0,01172,592- Biramgoro rifas rifas0,0157,461-Četlato salaatolas1,141,6012289Bitraatolas0,1045,612264Kiltanasatolas2,201,7613664Kadmatas atolas3,2037,5015319Elikalpenio bankabanka-95,91-- Peremul Parasrifas0,0183,021-Aminis 1)atolas2,59155,09<sup> 1)17340 LakadyvaiBangaramas  2)atolas2,3046,254- 3)Agatis 2)atolas3,8417,5047072Pitis 1)sala 1)0,01155,091)1 -Androtas atolas4,904,84110720Kavaratisatolas4,224,96110113Kalpenisatolas2,7925,6074319Suheli Parasatolas0,5778,762- MinikojusTyrėjo bankabanka-141,78--Minikojusatolas4,8030,60294951)  Aminio ir Pičio salos yra Pičio bankojesmarkiai apsemtame atole, kurio lagūnos plotas 155,09 km²2) Bingaramo ir Agačio salos siejasi sekliu povandeniniu gūbriu3) tarptautinis kurortas, vietinių gyventojų nėra

 Gyventojai 

Dauguma Lakšadvipo gyventojų yra malajaliai, tik gerokai labiau paveikti arabų, nei gyvenantys žemyne. Minikojuje gyvena divehiai – tauta, sudaranti gyventojų daugumą Maldyvuose. 95,5 % gyventojų yra musulmonai, 3,7 % – hinduistai.

Svarbiausi verslai yra turizmas, žvejyba, kopros rinkimas, palmių pluošto (koiro) audimas. Agačio saloje yra oro uostas, Kavaratyje – vandens gėlinimo gamykla.

 Istorija 

Seniausi salų paminėjimai randami senovės tamilų tekstuose, kur kraštas minimas kaip Puranuru. VII a. priklausė Palavų dinastijai. Senieji salų gyventojai buvo hinduistai, taip pat rasta budizmo pėdsakų. Tačiau salose nuo VI-VIII a. besilankę arabų pirkliai iki XIV a. atvertė daugumą gyventojų į islamą. XI a. Lakadyvai tapo Čola imperijos dalimi. Salas vėliau buvo užėmę portugalai, bet vietiniai gyventojai jiems pasipriešino. XVIII a. pab. salos atiteko britams. 1956 m., nepaisant ryškios majalalių daugumos, salos neprijungtos prie Keralos, o sudaryta Lakšadvipo valstija.

 Šaltiniai 

Kategorija:Indijos teritorijos
Kategorija:Salynai
Kategorija:Indijos salos