Pilies kalnas (Lenkija)

Pilies kalnas () – moreninė kalva Sūduvos aukštumoje, šiaurės rytų Lenkijoje, Jeleniavo valsčiuje, Suvalkų apskrityje, netoli Šiurpilio kaimo. Kalnas įsikūręs tarp Šiurpilio, Eglinio ir Klučisko ežerų. Kalno viršūnė yra 45 metrų aukštyje nuo artimiausių ežerų, o paties kalno aukštis yra 228 m virš jūros lygio. Pilies kalnas yra vienas iš įdomiausių gynybinių pilių architektūros pavyzdys ir vienas iš svarbiausių archeologinių palikimų Suvalkijoje.

 Istorija 

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. VI a. pr. m. e. vietiniai gyventojai ant kalno pastatė gynybinius įtvirtinimus. Kalno papėdėje buvo supilti pylimai, kuriuos sudarė medžių kamienai, fašinos, įvairios uolienos ir viskas užpildyta žvyru ir moliu. Kalno viršūnėje buvo apvalus kaimas, o jo viduje maidanas. IX a. pradžioje ant kalno esantys pastatai buvo sugriauti ir kalnas tapo religinio kulto vieta. Rytinių pylimų griuvėsiuose degdavo šventoji ugnis. X a. pradžioje ant kalno pastatyta daugiau nei 800 metrų perimetro tvirtovė. Apačioje įrengti papildomi akmeniniai pylimai. Tvirtovėje gyveno vietiniai gyventojai, kareiviai ir sargybiniai. Labiausiai pažeidžiamoje pietinėje kalno pusėje buvo iškastas vandens kanalas jungiantis Šiurpilio ir Klučisko ežerus. Ežerų pakrantėse buvo įrengtos gynybinės stebėjimo aikštelės. 1283 m. pilį užkariavo kryžiuočiai, kurie vėliau čia įsirengė savo tvirtovę. Dėl pilies labai ilgai nesutarė ir kariavo kryžiuočiai su lietuviais, kol galiausiai pilis atiteko lietuviams, kurie čia įrengė medžioklės namelį. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. šis kalnas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį ši vietovė buvo priskirta Lietuvos Respublikai.

 Apylinkės 

Nuo kalno atsiveria gražūs aplinkinių ežerų ir kalvų vaizdai. Iš čia matosi Košcielnos ir Cmentarnos kalnai. Pietrytinėje kalno pusėje yra Šiurpilio ežero įlanka vadinama Juodoji ir kurioje yra stati Pustelnios sala. Kalno papėdėje yra daug akmenų – gamtos paminklų.

 Legendos 

Sklinda legendos, kad pilies kalne dar yra neatrasti trys pilies vartai, pilies požemiai ir požeminiai įtvirtinimai. Kalbama kad kalno apylinkėse galima rasti žmonių kaulų, senovinių strėlių antgalių, kryžiuočių ginklų ir senovinių pinigų.

 Taip pat skaitykite 

 Šiurpilio piliakalnis

 Šaltiniai 

 Aprašymas apie kalną (liet.) ;
 Aprašymas apie kalną (liet.) ;
 Aprašymas apie kalną (lenk.) ;
 Kalno istorija (lenk.);
 Aprašymas apie kalną (lenk.) ;
 Aprašymas apie kalną (lenk.) ;
 Kalno aprašymas (lenk.) .

 Literatūra 

 Stowarzyszenie „Ziemia Sejneńska“: Góra Zamkowa. Sejny: Stowarzyszenie „Ziemia Sejneńska“, 2009 m., s. 4.;

 Nuorodos 

 Kalno nuotraukos .

Kategorija:Jeleniavo valsčius
Kategorija:Archeologiniai paminklai Palenkės vaivadijoje