Vilniaus apskrities istorija

Vilniaus apskritis (skirtingais laikais dar žinomas kaip Vilniaus pavietas, Vilniaus ujezdas; ) – teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje, kurio istorija siekia XVI a. ir tęsiasi iki šių dienų. Apskrities priklausomybė ir teritorija daug kartų keitėsi, ji priklausė LDK, Rusijai, Vokietijai, Lietuvai, TSRS. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

 Istorija 
 LDK laikai 

LDK sudėtyje apskritis pirmąkart sudaryta 1566 m. kaip LDK Vilniaus vaivadijos dalis. 1793 m. LDK administracinės reformos metu nuo apskrities buvo atskirtos Užnerio ir Eišiškių apskritys.

|-
| 1790 || 6825 || 105 896 || || 11 miestų ir miestelių
|}

 Rusijos imperija 

Rusijos imperijos sudėtyje apskritis iš naujo suformuota 1795 m. Iki 1797 m. ir 1801–1915 m. apskritis priklausė Rusijos imperijos Vilniaus gubernijai, 1797–1801 m. Lietuvos gubernijai.

|-
| 1834 || || 155 966 || ||
|-
| ~1890 || || || 18 valsčių ||
|-
| 1897 || 6196 || 363 313 || ||
 miestai: Naujoji Vilnia (miestelis?), Vilnius
 miesteliai: Gelvonai, Maišiagala, Molėtai, Musninkai, Riešė, Širvintos
|-
| 1914 || 6196 || 484 300 || ||
|}

 Tarpukaris ir pokaris 

Prasidėjus I pasauliniam karui, 1915–1916 m. įėjo į Vokietijos imperijos Oberosto Vilniaus, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų, 1917–1918 m. Lietuvos sritį. Nuo 1920 m. priklausė Lenkijos okupuotam Vilniaus kraštui (Vilniaus vaivadijai). 1925 m. buvo panaikinta ir pertvarkyta į Vilniaus-Trakų apskritį.

Kai TSRS grąžino Vilniaus kraštą Lietuvai, 1939 m. spalį Vilniaus apskritis vėl atkurta. 1941 m. dalis teritorijos perduota naujai Eišiškių apskričiai, o sausio 15 d. Vilniaus apskričiai perleisti Dieveniškių ir Šalčininkų valsčiai iš Gudijos TSR Varanavo rajono. Antrojo pasaulinio karo metais apskritis 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho Vilniaus krašto apygardai, vėliau sugrįžo LTSR. 

1950 m. birželio 20 d. apskritis pertvarkyta į Vilniaus rajoną (31 apylinkė), dalis teritorijos perduota Vilniaus rajonui (31 apylinkė), Nemenčinės rajonui (21 apylinkė), Pabradės rajonui (3 apylinkės) ir Šalčininkų rajonui (34 apylinkės).

|-
| 1917 m. || 2220 || 63 076 (be Vilniaus) || ||
|-
| 1939 m. || 3140 || || 8 valsčiai ||
|-
| 1940 m. || || || 9 valsčiai: Jašiūnų valsčius, Maišiogalos valsčius, Mickūnų valsčius, Nemenčinės valsčius, Paberžės valsčius, Riešės valsčius, Rudaminos valsčius, Šumsko valsčius, Turgelių valsčius || 1 miestas: Naujoji Vilnia
|-
| 1941 m. || || || 11 valsčių ||
|-
| 1942 m. || || 149 800 || ||
|-
| 1943 m. || 3236 || || ||
|-
| 1949-01-01  || 2721 || || 9 valsčiai (120 apylinkių)  ||
 5 miesteliai
|-
| 1950-01-19 || || || 120 apylinkių  ||
|}

 Dabartinė apskritis 

Lietuvai atgavus nepriklausomybę, apskritis įkurta 1994 m. gruodžio 30 d. Iš pradžių priklausė 7 savivaldybės, 2000 m. sudaryta dar viena – Elektrėnų savivaldybė. Vilniaus apskrities herbas patvirtintas 1999 m. 2010 m. liepos 1 d. panaikinta apskrities administracija, jos funkcijos perduotos savivaldybėms ir ministerijoms, o pati apskritis liko kaip teritorinis vienetas.

|-
| 2001 m. || 9760 || 850 064 || 8 savivaldybės ir 102 seniūnijos || 16 miestų, 27 miesteliai, 3193 kaimai, 680 viensėdžių, 11 glžk. stočių gyvenviečių, 72 kaimų dalys
|-
| 2011 m. || || 810 403 || 107 seniūnijos || 16 miestų, 27 miesteliai, 3143 kaimai, 666 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 2021 m. || || 810 797 || 105 seniūnijos || 16 miestų, 28 miesteliai, 2640 kaimų, 306 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės
|}

 Apskrities viršininkai 
 1995 m. kovo 1 d. Alfonsas Macaitis
 1997 m. sausio 15 d. Alis Vidūnas
 2000 m. gruodžio 15 d. Algirdas Kudzys
 2001 m. liepos 26 d. Gediminas Paviržis
 2003 m. balandžio 9 d. Arvydas Klimkevičius
 2003 m. rugpjūčio 13 d. Feliksas Kolosauskas
 2004 m. gruodžio 29 d. Gintaras Gibas
 2006 m. liepos 27 d. Alfonsas Macaitis
 2008–2010 m. Jonas Vasiliauskas
 2010 m. birželio 7 d. – liepos 1 d. Gintaras Sodeika

 Žemėlapiai 

 Literatūra 




 Šaltiniai