Seinų apskritis (1919–1941)

Seinų apskritis – 1919–1941 m. gyvavusi apskritis pietvakarių Lietuvoje, įkurta 1919 m. iš šiaurės rytinės Seinų ujezdo dalies. Centras – Lazdijai.

 Istorija 

1919 m. padalinus Seinų ujezdą, dalis apskrities (ir Seinai) atiteko Lenkijai (įjungta į Suvalkų apskritį), o Lietuvai atitekusi dalis, nors ir netekusi administracinio centro, toliau buvo vadinama Seinų apskritimi, su centru Lazdijuose. Lietuva nepripažino šio padalinimo, kaip ir Vilniaus krašto okupacijos.

1941 m. liepos 17 d. Nacistinė Vokietija lietuvišką Seinų apskritį pervardijo į Lazdijų apskritį. Nuo 1944 m. Lenkijoje egzistuoja Seinų apskritis, kuri ribojasi su Lietuva. 1945 m. balandžio 14 d. buvusi Lietuvos Seinų apskritis oficialiai pervadinta Lazdijų apskritimi.

|-
| 1923-09  || 1263 || 38 207 || 9 valsčiai: Būdviečio valsčius, Kapčiamiesčio valsčius, Kučiūnų valsčius, Lazdijų valsčius, Leipalingio valsčius, Punsko valsčius, Rudaminos valsčius, Šventežerio valsčius, Veisiejų valsčius || 369 gyvenvietės: 4 miesteliai, 246 kaimai, 5 bažnytkaimiai, 64 dvarai ir palivarkai, 47 vienkiemiai, 2 kitos gyvenvietės
|-
| 1930 m. || 1169 || || 9 valsčiai ||
|-
| 1932 m. || 1096 || 41 094 || 9 valsčiai ir 70 seniūnijų  ||
|-
| 1939 m. || 1249 || || 7 valsčiai ||
|-
| 1940 m. || || 48 577 || 7 valsčiai: Kapčiamiesčio valsčius, Leipalingio valsčius, Lazdijų valsčius, Punsko valsčius, Rudaminos valsčius, Šventežerio valsčius, Veisėjų valsčius ||
|}

 Administracinis suskirstymas 

Apskrities valsčiai 1920–1941 m.:

 Valsčius  Laikotarpis  Centras Būdviečio valsčius  1920–1933  Būdvietis Kapčiamiesčio valsčius  1920–1941  Kapčiamiestis Kučiūnų valsčius  1920–1933  Kučiūnai Lazdijų valsčius  1920–1941  Lazdijai Leipalingio valsčius 1920–1941  Leipalingis Punsko valsčius  1920–1941  Sangrūda Rudaminos valsčius  1920–1941  Rudamina Šventežerio valsčius  1920–1941  Šventežeris Veisiejų valsčius  1920–1941  Veisiejai

 Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 38 207 žmonės:1923 m. surašymo duomenys 

 Lietuviai - 87,29% (33353);
 Žydai - 5,68% (2172);
 Lenkai - 4,42% (1689);
 Rusai - 1,76% (676);
 Vokiečiai - 0,44% (169);
 Baltarusiai - 0,15% (61);
 Kiti - 0,22% (87).

 Literatūra 




 Šaltiniai