Naujadvaris (Sokulka)

Naujadvaris () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 27 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 63 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra paštas, ligoninė, pasienio apsaugos padalinys, pradinė ir vidurinė mokykla, Naujadvario Šv. Jono Krikštytojo parapija ir Naujadvario Šv. Mykolo parapija. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. DW670.

 Istorija 

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pirmasis dvaras šioje vietovėje buvo pastatytas XVI a. Iš pradžių dvaras buvo vadinamas Baltuoju Dvaru (Biały Dwor) arba Naujamiesčiu (Nowy Miastecz). 1504 m. karalius Aleksandras gyvenvietėje įsteigė Šv. Jono Krikštytojo bažnyčią. 1578 m. gyvenvietei suteiktos Magdeburgo teisės. XVII a. gyvenvietėje veikė apylinkės teismas.

Po III Abiejų Tautų Respublikos padalijimo atiteko Prūsijos karalystei, o po Tilžės taikos atiteko Rusijos imperijai. XIX a. miestelis buvo Sokulkos apskrities Gžebenio valsčiuje. 1934 m. prarado magdeburgo teises. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Gyventojai
Tautinė sudėtis
1921 m. gyveno 1 222 žmonės:1921 m. surašymo duomenys (lenk.)
 Lenkai - 97,6% (1 193);
 Rusai - 1,39% (17);
 Gudai - 0,65% (8);
 Žydai - 0,32% (4).1897 m. gyveno 1 300 žmonės:1897 m. surašymo duomenys (rus.)
 Gudai - 57,8% (752);
 Žydai - 37,6% (490);
 Rusai - 2,3% (31);
 Lenkai - 1,9% (25);
 Lietuviai - 0,15% (2).

 Paminklai 
 XVI a.-XVII a. gyvenvietės gatvių erdvės;
 Katalikų kapinės;
 Stačiatikių kapinės;
 1547 m. pastatyta Šv. Jono Krikštytojo parapijinė bažnyčia;
 Bažnyčios kapinės;
 1858 m. pastatyta varpinė;
 1903 m. statybos, Einarovičių (Eynarowiczów) šeimos koplyčia.

 Galerija 

 Taip pat skaitykite 
 Naujadvario žydų kapinės;
 Naujadvario Šv. Mykolo cerkvė.

 Šaltiniai