Vokietijos ekonomika

Vokietijos ekonomika yra didžiausia Europoje ir ketvirta pagal nominalųjį BVP pasaulyje.Rank Order – GDP (purchasing power parity)  CIA Factbook 2005. Nuoroda tikrinta 31 December 2006. Pastaruoju metu Vokietijos ekonomika dinamiškumu nepasižymi, yra priklausoma nuo galimų išorės sukrėtimų ir vidinių struktūrinių problemų. 2008 m. BVP sudarė 2 918 mlrd. eurų.

 Ekonomikos struktūra 

Kaip ir daugelyje industrializuotų šalių pagrindinis Vokietijos ekonomikos sektorius yra paslaugos, kurios apima turizmą, prekybą, bankus, draudimą, žiniasklaidą ir sukuria apie 72% BVP.

Itin išplėtota pramonė. Ji sukuria 27.2% bendrojo vidaus produkto, svarbiausios pramonės šakos - chemijos pramonė, metalurgija, mašinų ir automobilių gamyba (sudaro daugiau nei penktąją dalį eksporto), elektronikos prekių gamyba.CŽV faktų knyga: Vokietija  Garsūs yra vokiški tekstilės gaminiai, vaistai. Centrinio Rūro anglių baseine iškasama daug rudųjų anglių, arba lignito, kuris vartojamas kaip kuras gamyklose, taip pat išgaunamos gamtinės dujos. Iš 500 didžiausią apyvartą pasaulyje turinčių kompanijų 37 yra įsikūrusios Vokietijoje. Tarp jų didžiausios įmonės yra Volkswagen, Daimler, Allianz, E.ON, Siemens, Metro, BASF, Deutsche Telekom, BMW ir Munich Re Group.Global 500 (CNN Money), money.cnn.com . Tikrinta 2020-06-08. Pagal darbuotojų skaičių didžiausios įmonės yra Deutsche Post, Siemens ir Volkswagen.Biggest Companies: Employees, money.cnn.com. Tikrinta 2020-06-08. Pasaulinės reikšmės prekių ženklai yra Mercedes-Benz, SAP AG, BMW, Adidas, Puma, Audi, Porsche, Volkswagen, Infineon, Henkel ir Nivea.The 100 Top Brands 2006, BusinessWeek.com, archyvinė kopija.

Žemės ūkis turi mažesnę reikšmę, išskyrus gyvulininkystę ir bulvių bei javų auginimą. Žemės ūkyje sukuriamos 0.9% BVP.

Didžiausios kasmetinės, tarptautinės prekybos mugės ir kongresai vyksta keliuose Vokietijos miestuose tokiuose kaip Hanoveryje, Frankfurte prie Maino ir Berlyne.Wind Power Federal Ministry of Economics and Technology (Germany) Nuoroda tikrinta 30 November 2006.

 Turizmas 

Turizmas yra svarbi ūkio sritis Vokietijoje.
Nuo 2009 iki 2014 metų nakvynių skaičius kasmet augo. 2014 metais jis augo 3 procentais ir siekė 424 mln. (iš jų 348,5 mln. Vokietijos gyventojų, 75,5 mln. – užsienio turistų). 2015 metais tikimasi augimo 2 procentais.

 Žemės ūkis 

Žemės ūkyje naudojama daug šiuolaikinių mašinų ir technikos, nes klimatas ir dirvos žemės ūkiui nėra labai palankios. Daug teritorijų, ypač rytinės pakrantės yra smėlėtos ir pelkėtos. Drelingos žemės yra upių slėniuose ir kalvų papėdėse, tačiau čia didelę dalį teritorijos užima pramonė, kelių ir geležinkelių infrastruktūra. Auginama daug bulvių, cukrinių runkelių ir apynių (naudojamų alaus gamyboje), taip pat techninės kultūros - rapsai ir saulėgrąžos. Kitos auginamos kultūros yra javai, šalčio nebijančios daržovės - kopūstai, kalafiorai, svogūnai, morkos. Svarbi gyvulininkystė - auginama 26 mln. kiaulių ir 14 mln. galvijų (ypač Bavarijos Alpių regione), iš kurių mėsos gaminamos daugiau nei 400 rūšių dešros ir dešrelės, taip pat melžiamas pienas, mušamas sviestas ir daromas sūris. Kalvose ir kalnuose augantys miškai teikia žaliavą popieriaus pramonei, nors miškai yra stipriai nukentėję nuo rūgštaus lietaus.

Tūkstančiai tonų (2010 m. duomenys) 1  Karvės pienas  29628 2  Kviečiai  24106 3  Cukriniai runkeliai  23858 4  Miežiai  10412 5  Bulvės  10201 6  Rapsai  5697 7  Kiauliena  4573 8  Rugiai  2903 9  Kvietrugiai  2199 10  Jautiena  1347

 Istorija 
Nuo 1948 m. pinigų reformos iki 8-to dešimtmečio pradžios Vakarų Vokietijos ekonomika nuolat augo, tačiau BVP augimas lėtėjo ir nuo 8-to dešimtmečio vidurio net sumažėjo iki 9-to dešimtmečio recesijos pabaigos. 

Po Vokietijos susijungimo (1990 m.) kilo nemažai ekonominių problemų dėl didelio Rytinės Vokietijos dalies atsilikimo. Iš vakarų rytams kasmet pervedamos didžiulės pinigų sumos (iki 100 mlrd. JAV dolerių), siekiant atgaivinti Rytų Vokietijos ekonomiką. Dauguma tarptautinių kompanijų yra įsikūrusios Vakarų Vokietijoje ir tik nedaugelis jų įkurta Rytinėje dalyje.

2014 metais Vokietijos ekonomika išaugo 1,5 %.Vokietijos ekonomika pernai augo 1,5 %  (Verslo žinios)

 Ekonominė situacija 
miniatiūra|left|250px|Hamburgas yra antras pagal dydį uostas Europoje
Fiksuojamas 12 mlrd. eurų (arba 0,4  % BVP) nacionalinio biudžeto pajamų perviršis (2014 m.).Verbraucher bescheren Deutschland stärkstes Wachstum seit Jahren Didėja Vokietijos pramonės gaminių paklausa užsienyjeUmsatz nach zwei Jahren erstmals gestiegen: Die deutsche Industrie hat internationaler Krisen zum Trotz ihren Umsatz steigern können  (Handelsblatt, 12.01.2015, 11:20 Uhr), augantis vartojimas, eksportas ir algosKonsum befeuert die Konjunktur in Deutschland: Mütterrente, Lohnzuwachs: Kieler Ökonomen blicken optimistisch in die Zukunft – trotz Russlandkrise, smunkančios naftos ir degalų kainos veikia kaip milijardinė konjunktūros paramos programa (dėl to, kaip manoma, BVP 2015 metais augs 0,2 %).„Billigeres Öl wirkt wie Konjunkturprogramm“  Dėl finansinės krizės pinigai nebenuteka į užsienį, o investuojami vietoje. Šios investicijos skatina vidaus vartojimą ir sukuria naujų darbo vietų. Eksportas klesti: 2015 metais prognozuojamas 5,2 % augimas.Was Experten sagen: Jobs, Export, Wachstum: So läuft die deutsche Wirtschaft 2015  2015 metais Vokietijos gyventojo perkamoji galia augs 1,3 %, o vartojimui vidutinis vokietis išleis papildomai 572 eurus (t. y. 2,7 % daugiau nei 2014 m.). Geld für Konsum: In Hamburg und Bayern ist die Kaufkraft am höchsten (Savaitraštis Spiegel)

 Darbo rinka 

2014 m. gruodžio mėn. Vokietijoje buvo 2,764 mln. bedarbių. Bedarbystė siekia 6,4 % (2015 m. sausis). Žymiai didesnė bedarbystė išlieka rytinėje Vokietijos dalyje.  Daugiausia dirbančiųjų žmonių Vokietijoje (72,3 %) dirba paslaugų sektoriuje. Svarbiausi sektoriai yra transporto, viešbučių, socialinis ir sveikatos. Gamybos sektoriuje dirba 25,5 % dirbančiųjų, žuvininkystės, žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose 2,2 % (pagal 2006 duomenis).  Statistisches Bundesamt: Erwerbstätige Wirtschaftssektoren

 Įmonės 

Dešimties, pagal apyvarta didžiausių, įmonių su būstinėmis Vokietijoje sąrašas: lentelėje pateiktos būstinės, apyvarta, pelnas ir darbuotojų skaičius. Apyvarta yra pateikta eurais ir remiamasi 2011 metais.Frankfurter Allgemeine Zeitung: Ranking Deutschlands größte Unternehmen (FAZ.NET, 7. Juli 2012). Abgerufen am 4. Januar 2013.

Be numerių pažymėti: didžiausia draudimo bendrovė ir didžiausias bankas.


 Vieta  Pavadinimas  Būstinė  Apyvarta(Mln. €)  Pelnas(Mln. €)  Darbuotojų sk. 1.  Volkswagen AG  Volfsburgas  159 000  15 800  502 000 2.  E.ON  Diuseldorfas  113 000  −1 900  79 000 3.  Daimler AG  Štutgartas  107 000  6 000  271 000 4.  Siemens  Berlynas, Miunchenas  74 000  6 300  360 000 5.  BASF  Liudvigshafenas prie Reino  73 000  6 600  111 000 6.  BMW  Miunchenas  69 000  4 900  100 000 7.  Metro AG  Diuseldorfas  67 000  740  288 000 8.  Schwarz-Gruppe  Neckarsulm  63 000  nėra duomenų  315 000 9.  Deutsche Telekom  Bona  59 000  670  235 000 10.  Deutsche Post  Bona  53 000  1 300  471 000 –  Allianz  Miunchenas  104 000  2 800  141 000 –  Deutsche Bank  Frankfurtas prie Maino  2 160 000  4 300  101 000

 Išnašos 

 Literatūra 
 Stefan Empter; Robert B. Vehrkamp: Wirtschaftsstandort Deutschland, VS Verlag, Wiesbaden 2006, ISBN 978-3-531-14754-3. (zu | schriften. zwischen Wirtschaft, Kultur und Politik)
 Stefan Müller; Martin Kornmeier: Internationale Wettbewerbsfähigkeit: Irrungen und Wirrungen der Standort-Diskussion, München 2000, ISBN 3-8006-2570-9.
 André Steiner: Von Plan zu Plan. Eine Wirtschaftsgeschichte der DDR. München 2004, ISBN 978-3-421-05590-3.