Panevėžio apskrities istorija

Panevėžio apskritis (skirtingais laikais dar žinoma kaip Panevėžio pavietas, Panevėžio ujezdas, Panevėžio kreizas; , , ) – teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje, kurio istorija siekia 1831 m. ir tęsiasi iki šių dienų. Centras – Panevėžys. Apskrities priklausomybė ir teritorija daug kartų keitėsi, ji priklausė Rusijai, Vokietijai, Lietuvai, TSRS. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

Buvusieji Panevėžio apskrities savivaldybės rūmai A. Jakšto g. 4 – kultūros paveldo objektas (Nr. ).

 Istorija 

XIV a. minimi Lietuvos didžiojo kunigaikščio vietininkų valdomi valsčiai, sudaryti iš buvusių žemių ar dalinių kunigaikštysčių. Tokiu valsčiumi tapo ir Upytės žemė. 1413 m. sudarytos Vilniaus ir Trakų vaivadijos, į pastarosios sudėtį pateko ir Upytės valsčius. 1565–1566 m. Lietuvoje vyko administracinė ir teismo reforma ir Upytės pavietas įėjo į Trakų vaivadiją. Nors administracinis centras iš Upytės išsikėlė į Panevėžį, jos pavadinimą teritorinis darinys išlaikė dar beveik 300 metų.

 Rusijos imperija 

Panevėžio apskrities pradžia laikomas 1831 m. sukilimas, kai Upytės apskritis buvo pervadinta į Panevėžio apskritį,Panevėžio pastatai (kultūros paveldo objektai). Pavb.lt (tikrinta 2025-07-26). nors dar iki 1843 m. vadinta tai Upytės, tai Panevėžio apskritimi.Vytautas Česnulis. Dokumentas apie 1831 metų sukilimo dalyvius. 2011-05-06, Voruta.lt (tikrinta 2025-07-26). 1843 m. apskritis įėjo į Vilniaus guberniją, tada perduota Kauno gubernijai (jai priklausė iki 1915 m.). Kai kur nurodoma, kad būtent 1843 m. Upytės apskritis pervadinta Panevėžio vardu. Iki XIX a. 2-osios pusės liko ir seimeliai, bet jų funkcijos nuolat buvo siaurinamos, dalyvių skaičius mažinamas, po 1863 m. sukilimo seimeliai išvis panaikinti. Zemskiniai teismai pavadinti apskričių policijos valdybomis, o zemskiniai ispravnikai – apskričių ispravnikais. Ispravniką ir jo padėjėją ėmė skirti gubernatorius.

|-
| 1843 m. || || || ||
 2 miestai: Panevėžys, Šeduva
|-
| 1897 m. || ~5500 || 222 881 || ||
 1 miestas: Panevėžys
 miesteliai: Biržai, Joniškėlis, Krekenava, Linkuva, Naujamiestis, Nemunėlio Radviliškis, Pabiržė, Pakruojis, Pasvalys, Pumpėnai, Pušalotas, Rozalimas, Saločiai, Skrebotiškis, Smilgiai, Upytė, Vabalninkas, Žeimelis
|-
| 1914 m. || 6215 || 259 700 || ||
|}

 Tarpukaris ir pokaris 

1915 m. okupavę Lietuvą vokiečiai pertvarkė administracinį padalijimą. Apskritys, pavadintos kreizais (), buvo susmulkintos. Jų administraciją sudarė viršininkas ir jo patarėjai. Iš Panevėžio apskrities išskirtas Biržų kreizas. Taigi, Panevėžio apskritis () sumažėjo, 1915–1918 m. ji priklausė Oberosto Lietuvos sričiai.

1919–1940 m. buvo Lietuvos valstybės, po 1940 m. – LTSR administracinis-teritorinis vienetas. Tuo metu apskritims vadovavo apskričių viršininkai, atstovavę centrinei valdžiai. Be to, veikė apskričių tarybos ir valdybos, kurios nuo 1931 m. buvo visiškai apskričių viršininkų kontroliuojamos. Pirmasis lietuvis Panevėžio apskrities viršininku 1918 m. spalį buvo išrinktas Pranas Dauguvietis (režisieriaus Boriso Dauguviečio tėvas). Apskrities administracijai buvo pavestas tvarkos ir įstatymų vykdymo užtikrinimas, rūpinimasis visuomenės gerove. Apskritis rūpinosi švietimu, sveikatos apsauga, socialine rūpyba, kelių tiesimu. Visiems šiems reikalams pinigų nuolat trūko ir ne visus būtinus poreikius sugebėta įgyvendinti.

Keitėsi apskrities teritorija: 1920 m. perduotas 1 valsčius iš Kėdainių apskrities, 1926 m. 2 valsčiai perduoti iš Biržų apskrities. 1936 m. A. Jakšto prospekte Panevėžyje buvo pastatyti Apskrities savivaldybės rūmai (inžinierius Petras Lelis). Jie buvo numatyti apskrities viršininko administracijai, apskrities policijos valdybai, mokesčių inspekcijai ir kitoms apskrities įstaigoms. Tuo metu tai buvo vienas iš stambiausių miesto pastatų.

1940 m., kai TSRS okupavo Lietuvą, apskrities viršininku paskirtas Lietuvos valstiečių liaudininkų partijos narys Kazimieras Jonušas, nuo lapkričio – Apskrities darbo žmonių deputatų tarybos vykdomojo komiteto pirmininkas. Vokiečių okupacijos metais apskrities administracija vykdė jų diktuojamą politiką. 1941–1944 m. Panevėžio apskritis priklausė Ostlando Lietuvos generalinės srities Panevėžio krašto apygardai.

Sugrįžus TSRS valdžiai, 1946 m. naujai suformuotai Kupiškio apskričiai perduoti Kupiškio, Subačiaus, Šimonių ir Viešintų valsčiai. 1947 m. 1 valsčius perduotas naujai Anykščių apskričiai, naujai sudarytai Pasvalio apskričiai perduoti Pumpėnų ir Pušaloto valsčiai, naujai Radviliškio apskričiai perduoti Rozalimo ir Šeduvos valsčiai (taip pat ir Šeduva).

1950 m. įvykdyta administracinė reforma, kurios metu Panevėžio apskritis panaikinta. 1950 m. birželio 20 d. Panevėžio apskritis pertvarkyta į Panevėžio rajoną (40 apylinkių), dalis teritorijos perduota Joniškėlio (1 apylinkė), Ramygalos (37 apylinkės), Šeduvos (14 apylinkių) ir Troškūnų (11 apylinkių) rajonams.

|-
| 1917 m. || 2130 || 58 000 || ||
|-
| 1919 m. || || || 16 valsčių: Andrioniškio valsčius, Kupiškio valsčius, Naujamiesčio valsčius, Panevėžio valsčius, Piniavos valsčius, Pušaloto valsčius, Raguvos valsčius, Ramygalos valsčius, Rozalimo valsčius, Smilgių valsčius, Stumbriškių valsčius, Subačiaus valsčius, Surdegio valsčius, Šeduvos valsčius, Troškūnų valsčius, Viešintų valsčius ||
|-
| 1923-09  || 3972 || 138 917 || 17 valsčių: Andrioniškio valsčius, Krekenavos valsčius, Kupiškio valsčius, Miežiškių valsčius, Naujamiesčio valsčius, Panevėžio-Velžio valsčius, Piniavos valsčius, Raguvos valsčius, Ramygalos valsčius, Rozalimo valsčius, Smilgių valsčius, Subačiaus valsčius, Šeduvos valsčius, Šimonių valsčius, Troškūnų valsčius, Vadoklių valsčius, Viešintų valsčius, 2 miestai: Kupiškis, Šeduva || 1857 gyvenvietės: 2 miestai (Kupiškis, Šeduva), 18 miestelių, 805 kaimai, 13 bažnytkaimių, 252 dvarai ir palivarkai, 735 vienkiemiai, 32 kitos gyvenvietės
|-
| 1932 m. || 3471 || 141 887 || 16 valsčių ir 201 seniūnija  || 1 miestas: Šeduva
|-
| 1939 m. || 4382 || 179 520 || ||
|-
| 1940 m. || || || 16 valsčių: Krekenavos valsčius, Kupiškio valsčius, Naujamiesčio valsčius, Panevėžio valsčius, Pumpėnų valsčius, Pušaloto valsčius, Raguvos valsčius, Ramygalos valsčius, Rozalimo valsčius, Smilgių valsčius, Subačiaus valsčius, Šeduvos valsčius, Šimonių valsčius, Troškūnų valsčius, Vadoklių valsčius, Viešintų valsčius || 1 miestas (Šeduva)
|-
| 1942 m. || || 155 900 || ||
|-
| 1949-01-01  || 2194 || || 12 valsčių ir 103 apylinkės  || 10 miestelių
|-
| 1950-01-19 || || || 103 apylinkės  ||
|}

 Dabartinė apskritis 

Lietuvai atkūrus priklausomybę, 1994 m. priimtas įstatymas vėl įteisino apskritis, įkurta ir Panevėžio apskritis, kuriai priskirtos 6 savivaldybės. 2004 m. patvirtintas Panevėžio apskrities herbas. 2010 m. liepos 1 d. panaikinta apskrities administracija, jos funkcijos perduotos savivaldybėms ir ministerijoms, o pati apskritis liko kaip teritorinis vienetas.

|-
| 2001 m. || 7881 || 299 990 || 6 savivaldybės ir 42 kaimiškosios seniūnijos || 12 miestų, 34 miesteliai, 2423 kaimai, 281 viensėdis, 7 glžk. stočių gyvenvietės, 67 kaimų dalys
|-
| 2011 m. || || 250 390 || 47 seniūnijos || 11 miestų, 35 miesteliai, 2400 kaimų, 276 viensėdžiai, 4 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 2021 m. || || 216 233 || 47 seniūnijos || 11 miestų, 35 miesteliai, 1747 kaimai, 98 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės
|}

 Valsčiai 

1919–1950 m. apskričiai priklausę valsčiai: (tikrinta 2023-09-10).

 Valsčius  Laikotarpis  Centras Andrioniškio valsčius  1919–1931  Andrioniškis Berčiūnų valsčius  1947–1950  Berčiūnai Krekenavos valsčius  1920–1946  Krekenava Kupiškio valsčius  1919–1946  Kupiškis Miežiškių valsčius  1920–1931, 1947–1950  Miežiškiai Naujamiesčio valsčius  1919–1950  Naujamiestis Panevėžio valsčius  1919–1950  Panevėžys Piniavos valsčius  1919–1930, 1947–1950  Piniava Pumpėnų valsčius  1926–1947  Pumpėnai Pušaloto valsčius  1919, 1926–1947  Pušalotas Raguvos valsčius  1919–1950  Raguva Ramygalos valsčius  1919–1950  Ramygala Rozalimo valsčius  1919–1947  Rozalimas Sidabravo valsčius  1947–1950  Sidabravas Smilgių valsčius  1919–1950  Smilgiai Stumbriškio valsčius  1919  Stumbriškis Subačiaus valsčius  1919–1946  Subačius Surdegio valsčius  1919  Surdegis Šeduvos valsčius  1919–1947  Šeduva Šimonių valsčius  1920–1946  Šimonys Troškūnų valsčius  1919–1946  Troškūnai Truskavos valsčius  1947–1950  Truskava Vadoklių valsčius  1920–1950  Vadokliai Viešintų valsčius  1919–1946  Viešintos

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 250 390 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 96,38% (241329);
 Rusai – 2,26% (5660);
 Ukrainiečiai – 0,24% (601);
 Lenkai – 0,2% (513);
 Baltarusiai – 0,15% (376);
 Latviai – 0,07% (180);
 Čigonai – 0,06% (145);
 Vokiečiai – 0,03% (68);
 Kiti – 0,61% (1518).2001 m. gyveno 299 990 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 96,29% (288851);
 Rusai – 2,53% (7579);
 Ukrainiečiai – 0,27% (816);
 Lenkai – 0,21% (643);
 Baltarusiai – 0,17% (501);
 Latviai – 0,09% (271);
 Čigonai – 0,07% (218);
 Vokiečiai – 0,03% (81);
 Kiti – 0,34% (1030).1923 m. gyveno 119 720 žmonės:
 Lietuviai – 89,2% (106787);
 Žydai – 4,69% (5610);
 Lenkai – 3,67% (4397);
 Rusai – 2,01% (2406);
 Latviai – 0,12% (147);
 Vokiečiai – 0,11% (137);
 Baltarusiai – 0,08% (101);
 Kiti – 0,11% (135).1897 m. gyveno 222 881 žmonės:1897 m. surašymo duomenys (rus.)
 Lietuviai-Žemaičiai – 71,61% (159610);
 Žydai – 12,17% (27122);
 Latviai – 6,78% (15103);
 Lenkai – 6,51% (14507);
 Rusai – 1,87% (4174);
 Vokiečiai – 0,63% (1411);
 Totoriai – 0,12% (271);
 Čigonai – 0,04% (95);
 Kiti – 0,26% (588).

 Viršininkai 
 1918 m. spalio mėn. – Pranas Dauguvietis
 1919 m. balandžio 15 d. – Povilas Brazdžius
 1919 m. rugpjūčio 15 d. – Kazys Kerpė
 1921 m. balandžio 1 d. – 1923 m. birželio 20 d. – Leonas Leopoldas Martinkaitis
 1923 m. gruodžio 1 d. – Vladas Rozmanas
 1927 m. balandžio 1 d. – Bronius Stosiūnas
 1930 m. rugpjūčio 1 d. – Antanas Staškevičius
 1939 m. sausio 1 d. – Jonas Šlepetys
 1939 m. lapkričio 1 d. – 1940 m. birželio 26 d. – Pranas Morkus
 1940 m. liepos 1 d. – 1941 m. birželio 22 d. – Kazimieras Jonušas
 1941 m. liepos 21 d. – 1943 m. sausio mėn. – Tomas Vidugiris
 1944–1950 m. – Kazimieras Jonušas

 Petras Zablockis, 1995–1997 m.
 Tomas Josas, 1997–2000 m.
 Ramūnas Vyžintas, 2000–2001 m.
 Rimantas Sankauskas, 2001–2006 m.
 Gema Umbrasienė, 2006–2008 m.
 Viktoras Trofimovas, 2008–2010 m.

 Žemėlapiai 

 Literatūra 





 Šaltiniai