Kločkos

Kločkos (t. p. Klodzkos, ) – kilminga LDK giminė, iškilusi XV a.

Kločkos herbą „Ogończyk“ gavo 1413 metais Horodlėje, kaip ir 46 kitos lietuvių didikų šeimos, pagal Horodlės susitarimus.  Ant šalmo – dvi mergiškos Rankos.

Yra išlikusios paminklinės epitafijos Šv. Pranciškaus mažesniųjų brolių konventualų Švč. Mergelės bažnyčoje Vilniuje. 

 Giminės pradininkai 
 Michna Kločka – tik minimas
 Jonas Michnaitis Kločka
 Vaitiekus Jonaitis Kločka – nuo 1493 iki 1499 metų valdė Utenos dvarą
 Motiejus Jonaitis Kločka (kartais Motiejus Jonaitis Vaitiekaitis Kločka) - Motiejus Vaitiekaitis Kločka (Kłoczkowicz) (-1543) - 1532-1542 m. buvo Vitebsko vaivada, Obolcų bei Valkavisko laikytojas, vadintas , 1542-1543 m. buvo Žemaičių seniūnas
 Albertas Jonaitis Kločka  - 1499 m. pavadintas Kauno laikytoju, 1500 m. - seniūnu, t. p. Aleksandro Jogailaičio žmonos Elenos dvare turėjo ochmyster (ochmeyster) pareigas - dvaro magistras. 1492 m. atliko pasiuntinystę į Maskvą, kad pareikalautų atsiteisti už maskvėnų padarytas skriaudas, o 1493 m. – kad sužinotų Maskvos kunigaikščio nusiteikimą dėl dukters Elenos santuokos su Lietuvos kunigaikščiu Aleksandru. 1502 m. – LDK maršalka, Kauno, Belsko seniūnas, karalienės Elenos dvaro viršininkas. Buvo išsiųstas pasiuntiniu į Maskvą derėtis dėl pilių bei abiejų pusių paimtų belaisvių sugrąžinimo ir sąlygų sudaryti amžiną taiką, įskaitant taip pat ir Livoniją. Tą pasiuntinystę atliko 1510 m. Kai, Aleksandrui mirus, Elena tuščiai mėgino sugrįžti į Maskvą, jis su kitais pasirūpino grąžinti ją iš pusiaukelės.
 Motiejus Vaitiekaitis Kločka – LDK maršalka, Valažino ir Merkinės seniūnas, atliko pasiuntinystes į Maskvą 1528, 1531, 1536 m. 1542 m. paskirtas Žemaičių seniūnu. Mirė 1543 m., kaip matyti iš jo antkapio. Motiejus kartu su žmona Kotryna, Stanislovo Glebavičiaus dukterimi, pastatė ir aprūpino Mendzirečės parapinę bažnyčią Valkavisko apylinkėse, kaip matosi iš jo 1533 ir 1543 m. išduotų raštų.