Poznanės vaivadija (1919–1939)

Poznanės vaivadija () – buvusi Lenkijos vaivadija, egzistavusi 1919–1939 m. Buvo vakarinėje šalies dalyje. Administracinis centras – Poznanė.

Poznanės vaivadija buvo viena iš turtingiausių ir geriausiai išplėtotų vaivadijų. Žemės ūkis buvo gerai mechanizuotas. Poznanės miestas buvo didelis pramonės centras, kuriame buvo pagrindinis geležinkelio mazgas. Miškai sudarė 19,8% vaivadijos teritorijos (bendras šalies miškų vidurkis (1937 m.) buvo – 22,2%). 1931 m. duomenimis, tik 7,6% gyventojų buvo neraštingi (šalies vidurkis – 23,1%).

 Istorija 

Įkurta 1919 m. rugpjūčio 12 d.Dz. Pr. P.P. 1919 nr 64 poz. 385 1939 m. vaivadijos sienos buvo pakeistos: Bydgoščiaus, Inovroclavo, Šubino ir Vyžysko pavietai buvo prijungti prie Pamario vaivadijos, o Kališo, Kolo, Konino ir Tureko – prie Poznanės.

 Geografija 

Plotas: 1921 m. – 26 528 km², 1939 m. – 28 089 km². 1921 m. vaivadijoje gyventojų buvo 1 967 865, 1931 m. – 2 339 600. Gyventojų tankumas: 1921 m. – 74,2 gyv./km², 1931 m. – 83 gyv./km².

Geležinkelio skaičius buvo didelis, su 10,1 km./100 km ²(bendras geležinkelio ilgis per vaivadijos teritoriją buvo 2 684 km). 

 Administracinis suskirstymas 

 Pavietas  Plotas (km²) Konino (lenk. Konin)  2 152 Turek (lenk. Turek) 1 591 Kališo (lenk. Kalisz)  1 478 Novo Tomyšlo
(lenk. Nowy Tomyśl)|| 1 276 Poznanės (lenk. Poznań  1 227 Ostruvo Vielkopolsko
(lenk. Ostrów Wielkopolski)|| 1 194 Kempno (lenk. Kępno)  1 179 Gniezno (lenk. Gniezno)  1 126 Jaročino (lenk. Jarocin)  1 124 Kolo (koło) 1 097 Šamotulo (lenk. Szamotuły)  1 076 Mogilno (lenk. Mogilno) 1 059 Koščiano (lenk. Kościan)  1 057 Vongrovieco (lenk. Wągrowiec)   1 037 Oborniko (lenk. Oborniki)  966 Sremo (lenk. Srem)  921 Čarnkuvo (lenk. Czarnków)  919 Krotošyno (lenk. Krotoszyn)  915 Chodžiežo (lenk. Chodzież)  893 Lešno (Leszno)  827 Srodo (lenk. Środo)  800 Miendzychudo
(lenk. Międzychód)|| 755 Volštyno (lenk. Wolsztyn)  754 Znino (lenk. Żnin)  739 Gostyno (lenk. Gostyń)  701 Vžešnio (lenk. Września) 608 Ravičo (lenk. Rawisc) 523 Poznanės miestas  77 Gniezno miestas  18

1. Lentelė „Poznanės vaivadijos pavietai pagal pavietų plotą“.

 Antraštės tekstas  Antraštės tekstas Poznanės miestas  246 500 Kališo (lenk. Kalisz)  196 700 Konino (lenk. Konin) 168 000  Turek (lenk. Turek) 130 500 Kolo (koło)  109 800 Ostruvo Vielkopolsko (lenk. Ostrów Wielkopolski)  104 100 Poznanės (lenk. Poznań)  91 500 Jaročino (lenk. Jarocin)  87 500 Novo Tomyšlo(lenk. Nowy Tomyśl)  87 300 Kempno (lenk. Kępno)  86 900 Koščiano (lenk. Kościan)  78 900 Krotošyno (lenk. Krotoszyn)  75 500 Mogilno (lenk. Mogilno)  70 300 Šamotulo (lenk. Szamotuły)  67 700 Lešno (Leszno)  61 200 Sremo (lenk. Srem)  57 300 Gniezno miestas (lenk. Gniezno)  57 300 Gostyno (lenk. Gostyń)  55 900 Vongrovieco (lenk. Wągrowiec)  54 300 Oborniko (lenk. Oborniki)  50 400 Srodo (lenk. Środo)  49 900 Ravičo (lenk. Rawisc)  49 900 Volštyno (lenk. Wolsztyn)  47 900 Chodžiežo (lenk. Chodzież)  44 500 Vžešnio (lenk. Września)  43 700 Čarnkuvo (lenk. Czarnków)  43 300 Znino (lenk. Żnin)  41 500 Miendzychudo (lenk. Międzychód)  31 000

2. Lentelė „Poznanės vaivadijos pavietai pagal pavietų gyventojų skaičių“.

 Gyventojai 

Gyventojų suskirstimas pagal etninę sudėtį:
 lenkai – 90,5%
 vokiečiai – 7,4%
 žydai – 1,9%

Gyventojų suskirstimas, pagal religiją:

 Romos katalikai – 82,9%; 1.632.087 (gyv.);
 protestantai- 16,3%; 321.564 (gyv.);
 žydai – 0,5%; 10.397 (gyv.);

Didžiausi miestai pagal gyventojų skaičių:

 Poznanė – 246 500,
 Kališas – 68 300,
 Gnieznas – 30 700,
 Didžiosios Lenkijos Ostruvas – 24 400,
 Lešnas – 19 400,
 Kolas – 13 800,
 Krotošynas – 13 000,
 Koninas – 10 300.

 Vaivados 
 Vojciechas Trompčynskis (lenk. Wojciech Trąmpczyński) vadovavo, 1919 rugpjūčio 1 d. – 1919 spalio 23 d.
 Vitoldas Celichovskis (lenk. Witold Celichowski) vadovavo, 1923 spalio 23 d. – 1923 sausio 2 d. 
 Adolfas Bninskis (lenk. Adolf Bniński) vadovavo, 1923 sausio 10 d. – 1928 gegužės 9 d.
 Petras Duninas-Borkovskis (lenk. Piotr Dunin-Borkowski) vadovavo, 1928 gegužės 9 d. – 1929 spalio 11 d.
 Rogeris Adamas Račynskis (lenk. Roger Adam Raczyński) vadovavo, 1929 spalio 11 d. – 1934 liepos 31 d. 
 Stanislovas Kauckis (lenk. Stanisław Kaucki) vadovavo, 1934 rugpjūčio 1 d. – 1935 sausio 15 d.
 Artūras Maruševskis (lenk. Artur Maruszewski) vadovavo, 1935 sausio 16 d. – 1935 birželio 23 d. 
 Mikolajus Kvašnievskis (lenk. Mikołaj Kwaśniewski) vadovavo, 1935 birželio 26 d. – 1935 rugsėjo 13 d. 
 Tadeušas Valickis (lenk. Tadeusz Walicki) vadovavo, 1935 rugsėjo 19 d. – 1935 spalio 29 d. 
 Artūras Maruševskis (lenk. Artur Maruszewski) vadovavo, 1935 spalio 29 d. – 1939 gegužės 19 d. 
 Liudvikas Bočianskis (lenk. Ludwik Bociański) vadovavo, 1939 gegužės 19 d. – 1939 rugsėjo 12 d. Cyrilas Rataiskis (lenk. Cyryl Rataiski) vadovavo 1939 rugsėjo 4 d. – 1939 rugsėjo 14 d. 

 Šaltiniai 

Kategorija:Lenkijos vaivadijos 1919–1939
1919