Hidroenergija

Hidroenergija arba vandens energija –  tai krintančio arba greitai tekančio vandens naudojimas elektros energijai gaminti arba mechanikoje - mašinoms varyti. Energijos naudojimas pagrįstas verčiant vandens šaltinio gravitacinę potencinę arba kinetinę energiją elektros energijai gamyba. Dabar pasaulyje daugiausia naudojama krintančio vandens energija, kuriai išgauti statomos užtvankos, o greta įrengiamos hidroelektrinės. Pakrantėse planuojamos bangų mūšos energiją gaminsiančios elektrinės.

 Veikimo principas 
Pastačius užtvanką, vienoje jos pusėje vandens lygis būna aukštesnis, o kitoje – žemesnis. Susidaro krintančio vandens srautas, įsukantis turbinas, o šios – generatorius, kurie ir gamina elektros energiją. Hidroelektrines ypač tinka statyti kalnuose, kur didelis upių nuolydis.

 Istorija 
Žinios apie Lietuvos hidroenergetikos formavimąsi siekia XIV a., kuomet didieji Lietuvos kunigaikščiai savo raštuose mini upes, ežerus, tvenkinius ir malūnus. 1841 m. publikacijos nurodo, kad Lietuvos gubernijose buvo 532 hidrojėgainės ir 161 vėjo malūnas. Šiose jėgainėse gaunama energija buvo naudojama grūdams malti ir popieriaus, vilnos, medienos ir metalo pramonei vystyti.

Pirmosios hidroelektrinės buvo pastatytos 1876–1881 m. Laufene, Vokietijoje ir Greisaide, Jungtinėje Karalystėje. Pirmosios elektrinės buvo mažos ir siekė tik kelių šimtų vatų galią. 1910 m. Lietuvoje pirmoji HE pastatyta Anykščiuose.

 Panaudojimas pasaulyje 

Hidroenergija pagrįsta energijos gamyba išlieka labiausiai paplitusi pasaulyje tarp visų atsinaujinančių energijos išteklių.

 Privalumai ir trūkumai 

 Privalumai 
 Tekančio vandens energija yra neišsenkanti.
 Ilgas hidroelektrinių veikimo laikas.
 Pagamintos el. energijos kaina ir eksploatacijos išlaidos yra nedidelės.
 Galimybė tvenkiniuose kaupti vandenį ir sumažinti potvynių riziką, tiekti vandenį per sausras.

 Trūkumai 
 Užtvankų įrengimas brangus ir trunka ilgai.
 Užtvindoma didžiulė teritorija, prarandama daug žemės naudmenų, sunaikinama augalija ir gyvūnija.
 Dėl žemės drebėjimų, nuošliaužų užtvanka gali sugriūti ir upės slėnyje susidaryti niokojančių potvynių.

 Atsinaujinimas 
Saulės energija garina vandenį iš žemės vandenų ir vandens garai kyla į viršų. Vandens garams pasiekus vėsesnį atmosferos oro sluoksnį, jie kondensuojasi ir formuojasi debesys. Drėgmė krenta į žemę lietaus ir sniego pavidalu, papildydama vandens atsargas vandenynuose ir upėse. Hidroenergija vadinama atsinaujinančiu energijos šaltiniu, nes žemės vanduo nuolat pasipildo krituliais.