Špandau kalėjimas

Špandau karo nusikaltėlių kalėjimas () 1946–1987 m. veikė britų okupuotame Berlyno sektoriuje, Špandau rajone. Jame kalėjo Niurnbergo tribunole nuteisti reicho kariškiai ir funkcionieriai.

 Istorija 
Kalėjimas buvo pastatytas 1876 m., o nuo 1879 m. tapo kariniu kalėjimu. Nuo 1919 m. jame vėl buvo laikomi ir civiliai asmenys.

Po 1933 m. Reichstago padegimo proceso Špandau kalėjime buvo laikomi taip vadinami prevenciškai suimtieji asmenys, antinacinės kovos dalyviai. Iki karo pradžios vienu metu čia kalėdavo apie 600 žmonių.

Nuo 1945 m. čia buvo laikomi tarptautinio Niurnbergo karo tribunolo bei vėlesnių procesų metu nuteistieji asmenys. Palaipsniui kalinčiųjų skaičius mažėjo, o nuo 1966 m. čia liko tik vienas kalinys – iki gyvos galvos nuteistas Rudolfas Hesas.

Špandau kalėjimas (be skrydžių saugumo centro) Šaltojo karo metu buvo vienintelė įstaiga, bendrai valdoma visų keturių sąjungininkų valstybių. Kalėjimo administracija keitėsi kas mėnesį, keičiant šalies vėliavą ant stiebo, esančio prieš sąjungininkų Kontrolinės tarybos pastatą.

1987 m. mirus paskutiniam kaliniui R. Hesui, Špandau kalėjimo pastatas buvo nugriautas, o susmulkintos statybinės atliekos išpiltos Šiaurės jūroje. Kalėjimo vietoje įrengta Britannia Centre Spandau.

 Kalėjimo pastatas 

Špandau kalėjimo pastatas buvo raudonų plytų ir turėjo įrengtą kelių lygių apsaugos sistemą:
 5 m aukščio siena
 10 m aukščio siena
 3 m aukščio siena su elektros įtampa
 dygliuotos vielos tvora.

Kalėjime buvo 132 kameros, kuriose įrengta 600 vietų. Kameros ilgis buvo apie 3 m, plotis – 2,7 m, aukštis – 4 m.

Apsauga – šimtas TSRS, Britanijos, JAV ir Prancūzijos karių. Kalėjimo išlaikymas per metus kainavo apie milijoną USD.

Vidiniame kalėjimo kieme buvo įrengtas sodas, kuriame daugelis nuteistųjų turėjo savo prižiūrimą sklypelį. Karlas Denicas augino ankštines daržoves, Valteris Funkas – pomidorus, Albertas Špėras – gėles.

 Kaliniai 
Nr.Kalinys  Nuosprendis  Baigė kalėti  Pareigos nacių valdžioje  Mirties data  Pastabos 1.   Balduras von Širachas  20 metų  1966 m. spalio 1 d.  Hitlerjugendo lyderis, reicho vietininkas Vienoje  1974 m. rugpjūčio 8 d.  kalėjo visą bausmės laiką 2.  Karlas Denicas  10 metų  1956 m. spalio 1 d.  grosadmirolas, karinio jūrų laivyno vadas, 1945 m. – paskutinis reichsprezidentas  1980 m. gruodžio 24 d.  kalėjo visą bausmės laiką 3.  Konstantinas Neiratas  15 metų  1954 m. lapkričio 6 d.  1932–1938 m. – Užsienio reikalų ministras, 1939–1941 m. – Bohemijos ir Moravijos reichsprotektorius  1956 m. rugpjūčio 14 d.  išlaisvintas anksčiau laiko dėl sveikatos būklės 4.  Erikas Rėderis  iki gyvos galvos  1955 m. rugsėjo 26 d.  grosadmirolas, karinio jūrų laivyno vadas iki 1943 m.  1960 m. lapkričio 6 d.  išlaisvintas anksčiau laiko dėl sveikatos būklės 5.  Albertas Špejeris  20 metų  1966 m. spalio 1 d.  ginkluotės ir karinės pramonės reichsministras, reicho sostinės vyr.architektas  1981 m. rugsėjo 1 d.  kalėjo visą bausmės laiką 6.  Valteris Funkas  iki gyvos galvos  1957 m. gegužės 16 d.  Ekonomikos reichsministras, Reichsbanko prezidentas  1960 m. gegužės 31 d.  išlaisvintas anksčiau laiko dėl sveikatos būklės 7.  Rudolfas Hesas  iki gyvos galvos  mirė kalėjime  Fiurerio pavaduotojas iki 1941 m.  1987 m. rugpjūčio 17 d.  nusižudė

 Nuorodos 
 Špandau kalėjimas

Kategorija:Kalėjimai
Kategorija:Trečiasis reichas
Kategorija:Vokietijos teisės istorija
Kategorija:Berlynas