Voveraičiai

Apie kaimą Tauragės rajone žr. Voveraičiai (Tauragė).

Voveraičiai – kaimas centrinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Kretingos, abipus kelio Voveraičiai-Šukė ir Pilsupio upelio.


 Etimologija 

Kaimo pavadinimas – asmenvardinis vietovardis, kilęs iš asmenvardžio Voverys.

 Istorija 

Senovės laukus ženklinančios akmenų krūsnys liudija, kad kaimo žemėje žmonės gyveno ir vertėsi žemdirbyste nuo I tūkstantmečio – II tūkstantmečio pradžios. Vėliau vietovė buvusi apleista, valakų reformos metu paversta Klibių kaimo bendro naudojimo ganyklomis, kurios apaugo mišku.

Įsisavinant plėšinines Klibių kaimo žemes, XVII a. pabaigoje – XVIII a. pirmoje pusėje jose atsirado Voverių užusienis, t. y. vienkieminė gyvenvietė, esanti bendro naudojimo žemėje. Pirmąkart Kretingos valsčiaus inventoriuje jis paminėtas 1769 m.,Vilniaus universiteto bibliotekos Rankraščių skyrius. – B. A1741 nuo 1771 m. vadinamas Voveraičiais.

1771 m. gyveno 6 valstiečių šeimų, kurios iš Kretingos dvaro nuomavo 10 valakų dirbamos žemės.Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. SA, b. 19548. – L. 107v–108 1827 m. Kretingos parapijos Voveraičių kaime buvo 4 katalikų namai,Lietuvos mokslų akademijos bibliotekos Rankraščių skyrius. – F. 39, b. 107. – L. 23 1846 m. – 14 dūmų,M. Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem polożonego. – Wilno, 1846. – S. 184 o 1857 m. – 6 katalikų kiemai.Lietuvos mokslų akademijos bibliotekos Rankraščių skyrius. – F. 39, b. 93. – L. 48–48v Baudžiavą panaikinus, 1870 m. Kretingos dvarininkui Nikolajui Zubovui išperkamuosius žemės mokesčius mokėjo 9 kaimo valstiečiai.Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. -F. 16, b. 5. – P. 81

1920 m. kaime gyveno 10 katalikų šeimų,Lietuvos mokslų akademijos Rankraščių skyrius. – F. 39, b. 177. – L. 63–64 1923 m. buvo 10 ūkių,Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 115 kurie Lietuvos žemės reformos metu išskirstyti į vienkieminius ūkius.

1932 m. kaimo žemių pietinių pakraščiu nutiestas Telšių–Kretingos geležinkelis, įrengta Voveraičių geležinkelio stotelė.

Po II pasaulinio karo apylinkės miškuose veikė Kardo rinktinės partizanai, o Aukštkalvių miške buvo Širvydo kuopos partizanų būstinė.

 Gyventojai 


 Kultūros paveldas 
 Senovės žemdirbystės laukų vieta (I tūkstantmetis – XVI a.);
 Senosios kaimo kapinės, vadinamos Markapiais (XVII – XIX a.);
 Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu ir Marijos Maloningosios skulptūra (koplytėlės autorius Vincas Želvys, 1914 m., skulptūros – Anicetas Puškorius, 1941 m.);Kultūros vertybių registras: Koplytėlė
 Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu ir Marijos skulptūra (koplytėlė 1936 m.; skulptūra XIX a. pab.);Kultūros vertybių registras: Koplytėlė su skulptūra
 Koplytėlė medyje su Rūpintojėlio skulptūra (XX a. pab.);
 Stogastulpis su ornamentuotu kryželiu (autorius Vincas Želvys, 1954 m.).Kultūros vertybių registras: Stogastulpis

 Šaltiniai 

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės