Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija

Jungtinių Tautų Bendroji klimato kaitos konvencija arba sutrumpintai UNFCCC – tarptautinė sutartis, kuria siekiama, kad šiltnamio dujų kiekis atmosferoje būtų stabilizuotas klimato kaitos nesukeliančiame lygyje.Jungtinių Tautų Bendroji klimato kaitos konvencija Konvencija buvo pateikta pasirašymui 1992 m. birželį vykusios Jungtinių Tautų Aplinkos ir plėtros konferencijos metu, o įsigaliojo 1994 metų kovo 21 d. Sutartis yra sulaukusi visuotinio palaikymo, 2012 m. sausį ją buvo ratifikavusios 196 šalys.Status of Ratification of the Convention, UNFCCC

Pati konvencija nenustato valstybėms šiltnamio dujų išmetimo apribojimų ir neturi jas kontroliuojančių mechanizmų. Tačiau sutartis gali būti atnaujinama prie jos pridedant šias funkcijas atliekančius protokolus, kurie ratifikuojami atskirai nuo pačios konvencijos. Šiuo metu pagrindinis atnaujinimas yra Kioto protokolas, nustatantis reikalavimus išsivysčiusioms šalims 2008-2012 m. laikotarpiu.

Konvenciją pasirašiusių šalių atstovai nuo 1995 m. kasmet dalyvauja Šalių Konferencijose, kuriose priimami nauji susitarimai ir sutarties papildymai.

 Šalių skirstymas 

Konvencija šalis nares skirsto į tris kategorijas:
 Pirmojo priedo (40 valstybių) - išsivysčiusios ir pereinančios prie rinkos ekonomikos šalys, iš kurių reikalaujama šiltnamio dujų išmetimo mažinimo;
 Antrojo priedo (23 valstybės) - išsivysčiusios šalys, teikiančios paramą besivystančioms;
 Besivystančios - likusios valstybės, kurioms netaikomi reikalavimai.

 Šalių Konferencija 

Šalių Konferencija yra konvencijos įsteigtas aukščiausias valdymo organas, užtikrinantis jos įgyvendinimą. Konferencijos vyksta kasmet nuo 1995 metų skirtingose pasaulio vietose, paprastai metų gale – lapkričio-gruodžio mėnesiais.

Lig šiol vykusios konferencijos:Past Conferences, UNFCCC

 Numeris  Data  Vieta  Pastabos 1  1995  Berlynas,   Siekta išsamiau ištirti, kokie veiksmai būtų tinkamiausi įgyvendinti konvencijos tikslus. Įsteigti du pagalbiniai organai: Mokslinėms ir techninėms konsultacijoms bei Įgyvendinimo. 2  1996  Ženeva,    3  1997  Kiotas,   Priimtas Kioto protokolas. 4  1998  Buenos Airės,   Bandyta išspręsti likusius nesutarimus dėl Kioto protokolo. 5  1999  Bona,   6  2000  Haga, Bona,   7  2001  Marakešas,   8  2002  Naujasis Delis,   9  2003  Milanas,   10  2004  Buenos Airės,   Tartasi dėl klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo, konvencijos įgyvendinimo pasibaigus Kioto protokolui. 11  2005  Monrealis,   Pirmasis Kioto protokolo šalių susitikimas, po jo įsigaliojimo 2005 m. Susitarta dėl protokolo tęstinumo po 2012 metų. 12  2006  Nairobis,   13  2007  Balis,   Priimtas Balio veiksmų planas dėl konvencijos įgyvendinimo po 2012 m. 14  2008  Poznanė,   15  2009 Kopenhaga,   Nesėkmingai siekta susitarti dėl įsipareigojimų pasibaigus Kioto protokolui. Nutarta finansiškai padėti besivystančioms šalims prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių. 16  2010  Kankunas,   Pasiektas vieningas susitarimas dėl būtinybės mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, tačiau neįvardintos konkrečios priemonės. Įsteigtas Žaliasis Klimato fondas, kurio pagalba būtų teikiama finansinė pagalba besivystančioms šalims. 17  2011  Durbanas,   Susitarta dėl Kioto protokolo pratęsimo ir siekio pradėti derybas dėl naujos sutarties, kuri būtų priimta iki 2015-tųjų ir įsigaliotų ne vėliau nei 2020 metais. Taip pat patikslinta Žaliojo Klimato fondo struktūra, aptartos miškų apsaugos iniciatyvos, įvairūs techniniai klausimai. 18  2012  Doha,   Patvirtinta, kad Kioto protokolas pratęsiamas iki 2020 metų, o iki 2015-ųjų bus priimta nauja jį pakeisianti ir visoms šalims galiojanti sutartis. Susitarta, kad išsivysčiusios šalys turėtų padėti besivystančioms šalims padengti dėl klimato kaitos patirtus nuostolius, tačiau liko neaiškus konkretus tai atliksiantis finansinis mechanizmas.UN climate talks extend Kyoto Protocol, promise compensation, BBC, 2012-12-08 19  2013  Varšuva,   Patvirtinta, kad įsipareigojimai naujame 2015-ųjų susitarime galios visoms valstybėms. Pakartota būtinybė suteikti pagalbą nuo klimato kaitos ir ekstremalių meteorologinių reiškinių nukentėjusioms šalims. Priimti REDD mechanizmo įsigaliojimui reikalingi sprendimai.Key points of the Warsaw consensus , Global Post, 2013-11-24 20  2014  Lima,   Susitarta dėl valstybių pateikiamų planų mažinti šiltnamio efektą sukeliančias dujas, vykdomi pasiruošimai susitikimui Paryžiuje.20th Session of the Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change, the Center for Climate and Energy Solutions 21  2015  Paryžius,   Pasirašytas Paryžiaus susitarimas, reglamentuojantis kovą su klimato kaita po 2020 metų. 22  2016  Marakešas,   Derybos dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo, finansavimo mechanizmų, pasirašytas bendras sutarimas dėl pasiryžimo mažinti klimato kaitą.COP-22 highlights and outcomes , IPIECA 23  2017  Bona, (organizavo )  Derinamos techninės Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo detalės, aptariamas ryšys tarp klimato kaitos ir vandenynų, stiprinamas interesų grupių dalyvavimas kovoje su klimato kaita.Key Achievements from COP23, COP23, Fiji 24  2018  Katovicai,    25  2019  Madridas, (organizavo )   –  2020  –  Neįvyko dėl COVID-19 pandemijos, perkelta į 2021 m. 26  2021  Glazgas,    27  2022  Šarm el Šeichas,    28  2023  Dubajus,   

 Kita informacija 
 Kioto protokolas
 Visuotinis atšilimas
 Šiltnamio dujos

 Nuorodos 

 Konvencijos tekstas: lietuvių k., anglų k.
 Oficialus konvencijos puslapis

 Išnašos 

Kategorija:Klimato kaitos teisė
Kategorija:Tarptautinės aplinkos apsaugos sutartys
Kategorija:Jungtinių Tautų konvencijos