Mišučiai (Kretinga)

Mišučiai – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Dupulčių ir 1 km į šiaurę nuo Raguviškių, Minijos dešiniajame krante.

 Istorija 

Buvusio Mišučių dvaro žemėje prie Minijos stūkso Mišučių piliakalnis su gyvenviete, kurioje Mišučių apylinkės gyventojų protėviai gyveno I tūkstantmetyje – XIII a. Mirusius gentainius jie laidojo Minijos slėnyje ties Raguviškiais įrengtuose kapinynuose.Julius Kanarskas. Kartenos apylinkių proistorė. – Lietuvos lokaliniai tyrimai. – (Vilnius, 2002/05). – T. 1 (2). – P. 207–209

Kaimas susiformavo po valakų reformos XVI a. 2-ojoje pusėje. Jo žemės plytėjo abipus Minijos. XVII–XVIII a. kitapus upės buvo įkurtas Mišučių dvaras, kuris dabar priklauso Nausodžio kaimui.

1709–1711 m. kaime siautėjo Didžiojo maro epidemija. Jos metu mirę gyventojai palaidoti Minijos slėnio terasoje esančiose kapinėse, vadinamose Maro kapeliais. Marui praslinkus atsirado daug tuščios žemės. 1717–1718 m. Mišučių valstietis Kazimieras Lukauskis kartu su kitais Mišučių dvaro baudžiauninkais skundėsi valdos savininkui Kazimierui Jonui Sapiegai, kad dvaro valdytojas juos skriaudžia: varo dirbti tuščių valakų, verčia mokėti visokias rinkliavas ir nebūtus mokesčius.Lietuvos valstiečių ir miestelėnų ginčai su dvarų valdytojais. – Vilnius, 1961. – T. 2. – P. 79, 80

1846 m. Kartenos parapijos Mišučių kaime buvo 19 dūmų.Gadon M. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – Str. 164 (Miszucie) Po baudžiavos panaikinimo valstiečiai nenorėjo paklusti Mišučių dvarininkui Konstantinui Parčevskiui, 1861–1862 m. aktyviai dalyvavo Kartenos valsčiuje kilusiuose neramumuose, 1865 m. atsisakė mokėti nuomą ir rašytis į gyventojų knygas.Mečislovas Jučas, Leonas Mulevičius, Antanas Tyla. Lietuvos valstiečių judėjimas 1861–1914 metais. – Vilnius, 1975. – P. 25, 27, 203

1910 m. rugpjūčio 12 d. Mišučių ūkininkas Jurgis Stainys dalyvavo pirmojoje Kretingos gyvulininkystės pasiekimų parodoje ir už užaugintą kumelę su kumeliuku laimėjo I-jo laipsnio prizą: plūgą su verstuvu ir rateliu, kurį jam įteikė Kretingos grafas Aleksandras Tiškevičius.Vienybė. – 1910, rugsėjo 7. – P. 560

Nuo 1861 m. kaimas priklausė Kartenos valsčiaus Mišučių seniūnijai, nuo 1919 m. Kretingos valsčiaus Rubulių seniūnijai. 1922 m. pradėtas skirstyti į vienkieminius ūkius. 1923 m. jame buvo 22 ūkiai,Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 114 1927 m. atidaryta Mišučių pradinė mokykla. Jos mokiniai įkūrė jaunųjų ūkininkų ratelį, dalyvavo medelių sodinimo ir kituose konkursuose.Jaunasis ūkininkas. – 1937, spalio 21. – P. 331 1939 m. mokykla buvo 4 skyrių. Joje veikė 3 komplektai, mokėsi 150 vaikų ir dirbo 3 mokytojai.Kretingos apskrities pradžios mokyklų inspektoriaus 1939 metų apyskaita. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 10, b. 251. – L. 2 Mokyklos vedėja buvo Bogumila Kučinskienė.

Dauguma gyventojų buvo evangelikai liuteronai, kurie į kaimą pradėjo keltis XIX a. II pusėje. Jie priklausė Kretingos evangelikų liuteronų bendruomenei, o kaimo žemių pakraštyje ties riba su Raguviškiais įsirengė savo kapines, kurios veikia ir šiandien. Ūkininkas Mikas Pipiras buvo Kretingos evangelikų liuteronų bažnyčios vargonininkas. Jo sūnus Mikas Pipiras, taip pat vargonininkavęs toje pačioje bažnyčioje, pasakojo, kad pas tėvą prieš karą apsistodavęs atostogauti atvykęs Antanas Smetona, kuris mėgęs medžioti aplinkiniuose miškuose.

1940 m. Sovietų Rusijai okupavus Lietuvą, net 25 evangelikų liuteronų šeimos (Martyno Jokumaičio, Antano Tolio, Martyno Penelio, Jono Bukolės, Antano Plenio, Richardo Staigio, Martyno Matūzo, Jono Putvino, Juliaus Pakalniškio, Antano Venskaus, Barboros Peicienės, Urtės Endrisienės, Onos Grobštienės, Endrio Pakalniškio, Miko Pipiro, Jono Auskaičio, Adolfo Olbrikaičio, Domo Staigio, Jono Staigio, Jono Grobštos, Martyno Plenio, Jurgio Plenio, Jurgio Auskaičio, Marijos Grobštienės ir Martyno Žvilio) repatrijavo į Vokietiją.Duomenys apie be savininkų 1940–1942 m. likusius ūkius ir jų valdytojus Kretingos apskrityje. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 9, b. 5. – L. 5–7 Po 1941 m. nacių surengtų represijų be šeimininkų kaime liko žydo Ruvino Braukės 16,02 ha ūkis.

Po karo aplinkiniuose miškuose veikė Kardo rinktinės partizanai. 1946 m. kaime jie nušovė apylinkės pirmininką J. Navicką, 1947 m. – naujakurį K. Ramoną, 1949 m. – apylinkės pirmininką Abrutį.Mišučiai. – Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija. – Vilnius, 1968. – T. 2. – P. 614

1948–1951 m. į Sibirą buvo ištremta 50 žmonių – Juozo Ato, Miko Jakumaičio, Miko Jokšo, Bertos Lekauzienės, Konstancijos Lukauskienės, Juozo Mačernio, Augustino Miltakio, Jurgio Pakalniškio, Urtės Pakalniškienės, Antano Paulausko, Martyno Plenio, Juozo Šilgalio šeimos.1941–1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius, 1993. – T. 1. – P. 425–459

Pokario metais kaime tebeveikė pradinė mokykla. Joje dirbo mokytojai Jonas Misiūnas, Jadvyga Mažeikaitė, Vlada Sindikaitė, Ona Žuolienė, Leonas Vaicikauskas, Sofija Saliamonaitė-Vaicikauskienė, Jonas Smetona, Zena Supranavičienė, Stasė Vaitkutė, Morta Verkytė, Stasys Vilkys, Ona Kubilienė,Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 5, b. 20. – L. 124. – F. 10, b. 107. – L. 13, 46. – B. 111. – L. 1. – B. 160. – L. 53, – B. 171. – L. 251, 268. – B. 175. – L. 11. – B. 176. – L. 10. – B. 177. – L. 12. – B. 178. – L. 15. – B. 180. – L. 17. – B. 183. – L 18. – B. 185. – L. 17. – B. 188. – L. 10 1963 m. mokėsi 23 vaikų.Žinios apie Kretingos rajono bendro lavinimo mokyklas. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 10, b. 181. – L. 4 Dar labiau sumažėjus besimokančių, mokykla uždaryta.

 Gyventojai 

 Kultūros paveldas 
 Mišučių kaimo senosios kapinės, vad. Maro kapeliais (XVI–XIX a.).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Kartenos apylinkių proistorė
 Kultūros vertybių registras

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės