Nerėpai (Skuodas)

Nerėpai – kaimas pietiniame Skuodo rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, 6 km į pietus nuo Mosėdžio.

 Geografija 

Kaimavietė plyti lygumoje, apjuosta Šaučikinės, Rimšinės, Lindinės ir Raisto miškų, tik pietuose susisiekia su pirmaisiais Nerėpais. Vakaruose ji ribojasi su Šauklių, šiaurėje – Šniukščių, rytuose – antrųjų Dvarčininkų ir pirmųjų Dvarčinininkų žemėmis.

 Istorija 

Kaimavietė apima šiaurinę istorinio Nerėpų kaimo dalį. Nerėpai () pirmąkart paminėti 1568 m.Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1292, ap. 1, b. 170 Jie plytėjo tarp Salanto ir Erlos, ribojosi su Erlėnais, Šaučikiais, Šaukliais, Kulaliais, Baidotais ir Laiviais. XVIII a. priklausė Vilniaus trinitorių vienuolynui, o dvasiniais reikalais nuo 1630 m. rūpinosi Salantų bažnyčios kunigai. 

1750 m. buvo 11, 1821, 1843 ir 1846 m. – 9, 1866 m. – 8 dūmai.Kazys Misius. Iš Salantų bažnyčios ir parapijos istorijos. – Salantų bažnyčia: istorija, meno vertybės ir žmonės. – Žemaičių praeitis. – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2011. – T. 15. – P. 71, 73Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – S. 16 (Nerepty) Apie 1847 m. kaimas buvo atimtas iš trinitorių vienuolyno ir perduotas valstybiniam Mosėdžio dvarui.

Senoji gyvenvietė buvo įsikūrus pietinėje kaimo dalyje (dab. Nerėpai), abipus kelio Erlėnai–Nerėpai–Šaukliai. Šiaurinėje Nerėpų ir ir vakarinėje Šaučikių žemių dalyje plytėjo dvaro miškas, vadinamas bendru vardu Šaučikine. Jame buvo kaimo ganyklos, o XVII–XVIII a. kūrėsi vienkieminės Nerėpų užusienio sodybos. Šaučikių ir Nerėpų kaimus skyrusio akmenų pylimo fragmentas išliko Šaučikinės miško vakariniame pakraštyje, Erlos kairiojo kranto slėnyje. 1870 m. Nerėpų kaime ir Nerėpų užusienyje buvo 27 revizinės sielos (prievolininkai vyrai) ir 247 rėžiai žemės, už kurią valstiečiai mokėjo valstybinį žemės mokestį.Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи: Составленъ в 1870 году. - C. 85 1923 m. kaime 14 ūkių.Lietuvos apgyventos vietos. - Kaunas, 1925. - P. 117

Po baudžiavos panaikinimo įsteigus valstiečių luominę savivaldą, kaimas buvo priskirtas Mosėdžio valsčiaus Mosėdžio seniūnijai. Per XIX–XX a. žemės reformas kaimas neteko rytinės dalies žemių, kurios buvo priskirtos Šaučikiams ir Erlėnams, o Šaučikinės miško šiaurinė dalis – Šaukliams. Išlikęs kaimas sovietmečio administracinio-teritorinio suskirstymo reformų metu buvo padalintas pusiau: Skuodo rajono savivaldybės Mosėdžio seniūnijai liko šiaurinė, o Kretingos rajonui perduota didesnioji, pietinė Nerėpų žemių dalis.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Nerėpliai: Skuodo krašto enciklopedija

Kategorija:Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės