Pakalniškiai (Klaipėda)

Pakalniškiai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Švėkšnos, prie Graumenos upelio. Priklauso Šalpėnų seniūnaitijai.

 Geografija 

Kaimas yra  10 km nuo Veiviržėnų, 9 km nuo Judrėnų, 6 km į rytus nuo Švėkšnos, 4 km nuo Šalpėnų. Žemė ribojasi su Bareikų, Kelvėtų (abu Veiviržėnų sen.); Kančaičių, Gedminaičių (abu Švėkšnos sen.) kaimais. Iš rytų ir pietų kaimą juosia Graumenos upė (hidrografinis draustinis, kairysis Šalpės intakas), iš vakarų – Judrė, kaimo ribose įtekanti į Graumeną. Iš rytų prieina Medžioklės miškas. Pro kaimą eina kelias Švėkšna–Šalpėnai (4238) ir Legučiai–Pakalniškiai (2235). Kaime yra Pakalniškių, dar vadinamas Gedminaičių piliakalnis. Taip vadinama kalva yra Graumenos deš. krante, slėnyje, apjuosta klampia pelke.

Kaimo pietvakariniame pakraštyje yra senos kapinaitės, o pietinėje dalyje prie Graumenos auga didžiulis ąžuolas (kamieno skersmuo per 2 m). Kaime veikė pradinė mokykla. Šiuo metu kaime veikia antkapinių paminklų dirbtuvė.

 Istorija 

1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje minima sluzba Pakaliszkow Matutaičio vaitystėje (Woytowstwo Matutayciowe), Gyveno 3 šeimos. 1695 m. – sluzba Pakaliszek Augilowo vaitystėje (Woytowstwo Augilowe) įrašyta 5 šeimos. 1737 m. Švėkšnos bažnyčios katalikų registracijos knygoje įrašytos 7 šeimos, kuriose gyveno 48 žmonės, iš jų 18 vaikų. 1820 m., padalijus Švėkšnos dvaro valdą, Pakalniškių kaimas atiteko grafui Jurgiui Pliateriui, Gedminaičių dvaro savininkui. 1846 m. bažnyčios sudarytame sąraše minimos 8 šeimos, kuriose gyveno 74 žmonės, iš jų  24 samdiniai ir 3 kampinikai. 1923 m. Pakalniškių kaime buvo 13 ūkių, kuriuose buvo 73 gyventojai.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Iki 1950 m. kaimas priklausė Švėkšnos valsčiui, Gedminaičių seniūnijai, vėliau – Šalpėnų, Judrėnų, Veiviržėnų apylinkėms. 2011 m. gyveno 41 gyventojas (21 vyras ir 20 moterų).

Vykdant žemės ūkio kolektyvizaciją, kaime buvo įkurtas Pakalniškių (vėliau tapęs Nemuno) kolūkis. Kaime buvo karvidė, vištidė, garažai, sandėliai, nuo 1963 m. veikė parduotuvė. Po administracinių pertvarkymų kaimas prijungtas „Pažangos“, vėliau pervadintam „Šalpės“ kolūkiui.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės