Antalieptės vandens jėgainė

Antalieptės vandens jėgainė, arba Antalieptės HEMažoji hidroenergetika. Antalieptės HE, p. 68, 69 – hidroelektrinė, įrengta Antalieptėje, 0,45 km į pietryčius nuo Antalieptės vandens malūno. Istorijos ir technikos paveldo paminklas. Pastatyta buvusio Gaidelių dvaro laukuose. Tai trečioji pagal instaliuotą elektros galią (2,55 MW) po Balskų hidroelektrinės vandens jėgainė Lietuvoje.http://www.avei.lt/lt/component/energy/?task=map  Atsinaujinantieji energijos ištekliai Lietuvoje. Energijos ištekliai. Hidroenergija

 Istorija 
XX a. tarpukariu sparčiai plečiantis ūkiui kilo gyvenimo lygis ir dėl to didėjo elektros energijos poreikiai. 1932 m. imta galvoti, kaip racionaliau panaudoti vietinius gamtos išteklius, vandens energiją. Dėl to 1936 m. įsteigtas Lietuvos energijos komitetas. Jam vadovavo prof. Steponas Kolupaila, kuris 1937 m. kartu su Kaziu Pakštu atvyko Antalieptėn, apžiūrėjo apylinkes ir Šventosios rėvą, kur upės nuolydis 5 km ruože siekia 25 metrus. Įvertinta, kad tai yra galimybė pastatyti didesnės galios vandens jėgainę. Tais pat metais Šventojoje ties Antaliepte įrengta vandens matavimo stotis upės nuotėkiui stebėti.

1939 m. komitetas patikslino elektrifikavimo gaires ir parengė Lietuvos 1939–1940 m. elektrifikavimo planą, pagal kurį 1943 m. turėjo būti parengtas 2000 kW galios Antalieptės vandens jėgainės projektas, o 1944–1945 m. pastatyta pati jėgainė. Tačiau Antrasis pasaulinis karas planus sugriovė. Hidrologai S. Kolupaila ir K. Pakštas pasitraukė 1944 m. į Vakarus.

Pokariu šių hidrologų ketinimai buvo realizuoti. Palankų šio klausimo sprendimą lėmė ir tai, kad tuometinėje energetikos valdyboje vadovaujantį darbą dirbo kraštietis Antanas Gruodis, kuris jėgainės reikalais rūpinosi 1945–1978 m. Vykdant TSRS vystymo 1951–1955 m. penkmečio planą, 1952 m. pabaigoje Ministrų Tarybos nutarimu 1953–1955 m. numatyta pastatyti žemės ūkio elektrifikavimo stotį Antalieptėje. Statybai jokios techninės dokumentacijos dar nebuvo, paruošiamieji statybos darbai 1954 m. pradėti dar be jos – išimties tvarka, kadangi tokio tipo statinių Baltijos šalyse dar nebuvo. Todėl Gruzijoje ir Armėnijoje mokytasi kalnų tipo jėgainių statybos.

Tačiau ėmus statyti pagrindinį jėgainės pastatą paaiškėjo, kad projektas netinkamas ir tos nesėkmės kaltininkai yra geologai – jie tyrė gruntą tik 16 m gylyje, o reikėjo iki 40 metrų. Todėl projektavimo darbai užtruko 11 metų. Pradinė jėgainės sąmata siekė 20 mln. rublių, bet užsitęsus statyboms pasiekė 26,6 mln. Jėgainės statybų vadovas ir pirmasis Antalieptės hidroelektrinės vadovas buvo hidrotechniko specialybę turintis inžinierius Liudas Kazalupskis. Jėgainė baigta statyti 1961 m., susidarė užtvanka, vanduo užliejo 800 ha plotą ir sujungė 26 ežerus – susidarė Antalieptės marios. Jos telkšo abipus plento , kurio atkarpoje pastatytas Antalieptės tvenkinio tiltas. Vėliau hidroelektrinei vadovavo Algimantas Žilėnas. Pastarasis buvo paskirtas ir Zarasų elektros tinklų rajono viršininku.

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos hidroelektrinės
Kategorija:Zarasų rajono savivaldybė
Kategorija:Šventoji
Kategorija:Antalieptė