Bikerniekų valsčius

Bikerniekų valsčius () – valsčius pietryčių Latvijoje, Latgaloje, Daugpilio savivaldybės šiaurės rytų dalyje, į šiaurės rytus nuo Daugpilio. Centras – Bikerniekai. 

 Geografija 
Bikerniekų valsčius siejasi rytuose su Kraslavos savivaldybės Izvaltos valsčiumi, pietuose su Daugpilio savivaldybės Naujenės, pietvakariuose su Malinovo vakaruose – su Viškių, šiaurėje su Ambelių valsčiais. 

Valsčiaus teritorijos 4354,6 ha užima žemės ūkio žemė, 1150,6 ha - miškas.

Didžiausios gyvenvietės: Bikerniekai, Akleniškiai, Bramaniškiai, Dekšniai (Latvija), Krasnojė, Krivošejeva, Kudina, Didieji Kriviniai, Lipiniškiai, Melnica, Panteliškiai, Pavlovska, Reiniškiai, Šelechovka, Viselova, Zvindeliškiai.

Upės: Balta, Linksna, Mažoji Mūša, Putanių upė.

 Istorija 
Valsčius įsteigtas 1931 m. apjungus Naujenės, Izvaltos ir Viškių valsčių dalis. 1935 m. valsčiaus plotas buvo 79,7 km², buvo 4903 gyventojai. 1945 m. įsteigtos 4 kaimų tarybos, 1949 m. valsčius likviduotas. 1959 m. prie Bikerniekų kaimo tarybos prijungta Krivošejevo kaimo taryba, 1965 m. kolūkis Znamia oktiabria prijungtas prie Malinovo tarybos, 1977 m. dalis – prie Izvaltos, 1980 m. – prie Vecpilio kaimo tarybos. 1990 m. atkurtas valsčius, 2009 m. administracinės teritorinės reformos metu jis priskirtas Daugpilio savivaldybei.

 Ekonomika 
Valsčiaus pagrindinė ūkio šaka – žemės ūkis, ypač pienininkystė. Veikia 19 žemdirbystės ūkių ir 637 asmeniniai ūkiai. Valsčiaus kelių ilgis – 56 km, iš jų asfaltuoti – 3 km.Bikerniekų valsčiaus skaičiai

 Gyventojai 
2008 m. valsčiuje buvo 799 gyventojas, iš jų latviai 10,4%, rusai 77,3%, lenkai 4,1%, baltarusiai 5,6%, kitų tautybių 2,6%. Ekonomiškai aktyvūs 444 gyventojai, 155 vaikai, 252 pensininkai. 12 daugiavaikių šeimų. Bikerniekų valsčius 

 Šaltiniai