Frolas Kozlovas

Frolas Kozlovas (, 1908 m. rugpjūčio 5 d. Loščinino, Riazanės gubernija – 1965 m. sausio 30 d. Maskvoje) – tarybinis partinis ir valstybės veikėjas, buvęs TSKP CK Politinio biuro narys.

Biografija

Gimė valstiečių šeimoje. Į Komunistų partiją įstojo būdamas 16-kos metų, iškart tapo komjaunimo funkcionieriumi. 1936 m. baigė Leningrado M.Kalinino vardo politechnikos institutą, dirbo inžinieriumi Iževsko metalurgijos gamykloje. 1939–1940 m. buvo šios gamyklos partijos komiteto sekretorius. Nuo 1940 m. – VKP(b) Iževsko miesto komiteto sekretorius.

Nuo 1944 m. dirbo VKP(b) CK aparato Kadrų valdyboje, 1947–1949 m. buvo Kuibyševo srities komiteto antrasis sekretorius. 1949 m. pradėjo dirbto Leningrade: buvo Kirovo (Putilovo) gamyklos partorgas, VKP(b) Leningrado miesto komiteto antrasis, pirmasis sekretorius, nuo 1952 m. Leningrado srities komiteto antrasis, o 1953–1957 m. – pirmasis sekretorius.

1957–1958 m. buvo Rusijos TSFR Ministrų tarybos pirmininkas. Nuo 1958 m. dirbo TSRS Ministrų Tarybos pirmininko pirmuoju pavaduotoju. 1960 m. gegužės mėn. –1964 m. lapkričio mėn. – TSKP CK sekretorius, atsakingas už gynybos pramonę. Ištikus insultui ilgai gydėsi, dėl ligos buvo atleistas iš pareigų (jas užėmė Leonidas Brežnevas) ir netrukus mirė.

TSKP CK narys nuo 1952 m., Politinio biuro narys 1957–1964 metais. TSRS Aukščiausiosios Tarybos 3–6 šaukimų deputatas. Socialistinio darbo didvyris (1961 m.). Palaidotas Kremliaus sienoje Maskvoje.Козлов Фрол Романович (XPOHOC.БИОГРАФИИ).

Veiklos vertinimas
F. Kozlovas buvo laikomas karjeristu, palaižūnišku, arogantišku, ribotu, tačiau energingu darbuotoju. Aktyviai dalyvavo "Leningrado byloje", negailestingai valė partinius kadrus Leningrade, nors vėliau dėl to kaltino G.Malenkovą. Prieštaravo dokumentų, susijusių su stalininėmis represijomis, publikavimui. N.Chruščiovo valdymo periodu buvo laikomas antru pagal svarbą asmeniu TSRS vadovybėje, galimu jo įpėdiniu.
Novočerkasko įvykių metu 1962 m. vadovavo pasipriešinimo numalšinimui, tiesiogiai įsakė kareiviams šaudyti į demonstrantus(tuomet žuvo 16 žmonių). Šio komunistinio karjeristo krauju suteptos rankos buvo nekartą, tačiau žiaurios žudynės Rusijos pietuose, sukrėtė visus. Būtent Kozlovas įtikino Chruščiovą leisti žudyti sukilusius darbininkus.Биографии  (СССР/
Санкт-Петербург).

Nuorodos
 Козлов Фрол Романович  (Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза.1898-1991).

 Šaltiniai 

Kategorija:TSRS politikai