Kusai (Skuodas)

Kusai – kaimas pietvakarinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 4 km nuo Mosėdžio, prie kelio Bobiliškės–Šakaliai. Kaimo žemės plyti dešiniajame Erlos krante, šiaurėje ribojasi su Budrių, rytuose – Bobiliškių, pietuose – Mikulčių, vakaruose – Šakalių kaimais.

 Istorija 

Kaimo teritorijoje gyvenama nuo I tūkstantmečio antrosios pusės. Apie tai liudija 1939 m. gretimame Budrių kaime rastas IX a. sidabro dirbinių (papuošalų) lobis.Ignas Jablonskis. Budrių kaimas. – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1993. – p. 185

Kusų kaimas susiformavo XVI a. valakų reformos metu. Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Kusas daugiskaitinės formos.

1640 m. Mosėdžio parapijos inventorinėje knygoje Kusų kaime paminėti 9 valakai (1 valakas – 21 ha). Kadangi vienas valakas buvo įvardijamas kaip atskiras ūkio vienetas, nuo kurio imami mokesčiai, galima tvirtinti, kad Kusų kaimą sudarė 9 šeimos. Inventorinėje knygoje minimos šios pavardės: Abraomas Nevotis (Neywotaitys), Pilypas Petrutis (Petrutaitys), Julius Račius (Racius), Jonas Rudkaitis (Rudkaitys), Baltramiejus Štolas (Stolarz), Petras Plokštys (Ploksztaitys), Motiejus Margis (Margaitys), Adomas Pilibaitis (Pilipaitys), Abraomas Malūkas (Maluk).Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka. Žemaičių vyskupo stalo valdų 1637 m. generalinis inventorius. l.245-246.

1845 m. Mosėdžio parapijos, Romos Katalikų Bažnyčios parapijiečių, gyvenančių Kusų kaime saraše (rusų kalba) pateikiama, kad kaime gyvena 65 žmonės. Tai 8 šeimos (tikėtina 8 dūmai) ir pas juos gyvenantys užkuriai ar tarnautojai. Tai: 1. Leono ir Barboros (Šakinytės) Baguckių šeima (12 žm.) 2. Mykolas ir Magdalena (Zubytė) Jonkai ir pas juos gyvenantys Magdalena ir Barbora Zubytės ir Jonas Žilinskas (5 žm.) 3. Bonifacijus ir Ona Šakiniai, jų duktė Juozapota ir pas juos gyvenantis Dominykas Andrutis (4 žm.) 4. Jurgio ir Janinos (Arlauskaitės) Kaniavų šeima ir pas juos gyvenantys Kazimieras ir Juozapas Kubiliai, Barbora Kubiliutė, Konstancija (Borovska), Pranciškus Budrikis (11 žm.) 5. Pranciškaus ir Zuzanos (Baužytės) Žvinklių šeima ir pas juos gyvenanti Anelė Baužytė (13 žm.) 6. Jono ir Uršulės Zubių šeima ir pas juos gyvenantys Juozapas ir Kotryna Žilinskai, Rapolina Motužytė (8 žm.) 7. Petro ir Viktorijos (Dimaitės) Leilionų šeima ir pas juos gyvenanti Uršulė K. (6 žm.) 8. Kazimiero ir Monikos Ruikų šeima ir pas Juos gyvenanti Felicijona Ruikienė, Juozapas Jakštas, Jonas Markaitis ir Petronėlė Giedrytė.Lietuvos valstybės istorijos archyvas, F.605, Ap.2, B.723, l.1-24.

Priklausė Mosėdžio dvarui ir Mosėdžio parapijai. 1846 m. buvo 4 (?) dūmai.M. Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – s. 160 1871 m. 18 kaimo valstiečių valdė 195 rėžius žemės, už kurią atlikinėjo Mosėdžio dvare atodirbio prievolę.Kauno gubernijos taikos teismo apylinkių ir valsčių sąrašas, parengtas 1870 m. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 4, b. 15. – p. 84

1923 m. buvo 8 sodybos.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – p. 116 1939 m. kaimas išskirstytas į 17 vienkieminių ūkių. Stambiausi ūkininkai buvo Kazys Bernis (35,3 ha) ir Tadeušas Lipšas (34,6 ha). Kusų kaime gimė kunigas Antanas Žvinklys (1912 -2002), tarpukario Lietuvos karininkas Alfonsas Žvinklys (1914 - 1983). 1940 m. dalis kaimo sudegė.

Pokario melioracija kaimą sunaikino. Jame beliko pora sodybų.

 Gyventojai 

 Kultūros paveldas 
 Erlos dešiniajame krante iš žemės kyšojo stambus akmuo, šalia kurio tryško šaltinis. Pasakojama, kad ant šio akmens mėgęs prisėsti Simonas Daukantas, keliaudamas pėsčiomis iš gimtųjų Kalvių į Mosėdį ar grįždamas namo. Sovietmečiu melioratoriai akmenį išvilko ir paliko stūksoti pakelėje.
 Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu, Marijos skulptūra ir paveikslu (koplytėlė – 1996 m.; kryželis – XIX a.; fundatorė – Jadvyga Žvinklytė-Rimkienė, meistras – Romualdas Rimkus);
 Monumentalus kryžius, ornamentuotas (XX a. pab.).

 Šaltiniai 

Kategorija:Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės