Vakarų Makedonijos periferija

{{Administracinis vienetas
| pavadinimas = Vakarų Makedonijos periferija
| origpavadin = Περιφέρεια Δυτικής Μακεδονίας
| žemėlapis = Periferia Dytikis Makedonias.png
| UTC=|UTCv= 
| valstybė = Graikija
| herbas = Vergina Sun WIPO.svg
| vėliava = Flag of Greek Macedonia.svg
| admCentras = Kozanė
| admVienetoVardas = Nomai| admVienetoKiekis =FlorinaGrevenaKastorijaKozanė 
| įkurtas = Senovės Makedonija-808 m. pr. m. e. Makedonijos regionas-19131987<ref>Π.Δ. 51/87 “Καθορισμός των Περιφερειών της Χώρας για το σχεδιασμό κ.λ.π. της Περιφερειακής Ανάπτυξης” (Determination of the Peripheries of the Country for the planning etc. of the development of the peripheries, Efimeris tis Kyverniseos ΦΕΚ A 26/06.03.1987</ref>
| vadovotitulas = |vadovas = Georgios Dakis| gyventojumetai = 2005|gyventoju = 303857
| plotas = 9451
| altitudė = 
| tinklalapis = http://www.westernmacedonia.gr www.westernmacedonia.gr
| iso 3166-2 =
| vikiteka = 
}}

Vakarų Makedonijos periferija () – periferija Šiaurės Graikijoje, kurios centras yra Kozanė. Tai – viena iš naujųjų Graikijos periferijų, suformuota 1987 m. iš didesnio Makedonijos administracinio regiono.

 Geografija 

 Ribos 
Periferija yra šiaurės vakarų Graikijos dalyje, ribojasi:
 šiaurės rytuose – su Albanijos Korčės apskritimi,
 šiaurėje – su buvusios Jugoslavijos Makedonijos respublikos Bitolos savivaldybe,
 rytuose – su Centrinės Makedonijos periferija,
 pietuose – su Tesalijos periferija,
 pietvakariuose – su Epyro periferija.
Tai vienintelė Graikijos periferija, neturinti jūros pakrantės.

 Demografija 
Periferijos teritorija yra 9 451 km² (7,2% valstybės teritorijos), jos gyventojų skaičius 2001 m. – 303 857 žmonėshttps://web.archive.org/web/20090318065626/http://www.statistics.gr/gr_tables/S1101_SAP_1_TB_DC_01_03_Y.pdf (2,9% valstybės gyventojų), tad Vakarų Makedonijos periferija yra mažo gyventojų tankio kraštas (32 žm./km², kai valstybės vidutinis tankis yra 79,7 žm./km²). Pagrindinė to priežastis – periferijos kalnuotumas, nes 82% periferijos teritorijos yra kalnuotos ir pusiau kalnuotos vietovės.
Dauguma gyventojų (56%) gyvena kaimo vietovėse.

Periferijos sostinėje Kozanėje gyvena 47 451 žmogus. Kiti svarbūs periferijos miestai yra Ptolemaida (32 775 gyv.), Grevena (16 704 gyv.), Florina (14 318 gyv.) ir Kastorija (13 959 gyv.).

Dabar periferijos gyventojų etninė sudėtis yra mišri – dauguma graikai, likę 12% – slavakalbiai. Graikai daugiausia gyvena Florinoje, Kastorijoje ir PtolemaidojeRoudometof, Victor (2002). Collective Memory, National Identity, and Ethnic Conflict: Greece, Bulgaria, and the Macedonian Question. Greenwood Publishing Group. pp. 124. ISBN 0275976483.Usage des langues minoritaires dans les départements de Florina et d’Aridea (Macédoine); Riki Van Boeschoten. Kitos tautinės mažumos yra aromanai ir arvanitai.

 Ekonomika 
Periferijoje yra vienas išvystytas pramoninis rajonas Florinoje, antras kuriamas Kozanėje. Dėl išvystytos kalnakasybos, kailių ir odų bei elektros energijos gamybos (70% valstybės elektros energijos pagaminama Vakarų Makedonijoje) periferijoje svarbus antrinis ūkio sektorius. Regione išvystyti gavybos ir apdirbimo sektoriai, tačiau jame stinga intelektinės gamybos – regione tiriamoji veikla sudaro tik 3,5% viso valstybės mokslinių ir projektavimo darbų.

Vakarų Makedonija garsėja marmuru, šafranu (Kroko miestas netoli Kozanės), vaisiais, vietiniais vynais (Kozanė), kailiais (Kastorija, ir Siatista), amatais.

Periferiją iš vakarų į rytus kerta 2009 m. baigtas tiesti automobilių kelias via Egnatia''. Jį statmenai kerta į pietus einantys dar du keliai. Šie stambūs keliai labai pagerino susisiekimą periferijoje ir panaikino tradicinę periferijos izoliaciją, sukeltą krašto kalnuotumo. O krašto geležinkelių tinklas yra nepakankamas,
Periferija turi du oro uostus (Kozanės ir Kastorijos), tačiau šie gali aptarnauti tik mažus keleivinius lėktuvus.

Paskutiniais metais periferijoje vystomas žiemos turizmas. Krašte yra du slidinėjimo centrai – Viglos Florinoje ir Vasilicos Grevenoje. Trečias centras Velvente Kozanės nome.

 Nomai ir demai 

Didžiausi nomų miestai, kurių gyventojų skaičius pagal 2001 m. gyventojų surašymą viršijo 1 tūkst.:

  Nomas  Nomo centras  Plotas (km²)  Gyventojų skaičius  Grevenos nomas  Grevena 2 29132 567 1  Grevena   16 421 2  Deskati   4 931 3  Irakleotes   2 418 4  Ventzio   2 364 5  Chasija   2,114 6  Theodoros Ziakas   1 723 7  Kosmas o Aitolos   1 243 8  Gorgiani   1 049  Kastorijos nomas  Kastorija 1 72053 584 1  Kastorija   17 038 2  Orestida   10 146 3  Agia Triada   6 199 4  Mesopotamija   4 100 5  Makednas    3 398 6  Ion Dragoumis   3 333 7  Agioi Anargyroi   2 690 8  Nestorio   1 533 9  Vitsi   1 436 10  Akrites   1,013  Kozanės nomas  Kozanė 3 516153 959 1  Kozanė   49 812 2  Ptolemaida   36,393 3  Servija   9 512 4  Elispontas   7 481 5  Siatista   6 589 6  Elimėja   6 320 7  Neapoli   4 745 8  Mouriki   4 744 9  Askio   4 530 10  Tsotyli   3 780 11  Aiani   3 746 12  Velventos   3 549 13  Vermio   3 303 14  Dimitrios Ypsilantis   2 861 15  Kamvounia   2 076 16  Livadero   1 597 17  Agia Paraskevė   1 595  Florinos nomas  Florina 1 92454 109 1  Florina   17 500 2  Amyntaio   8 468 3  Meliti   6 909 4  Perasma    5 392 5  Filotas   4 442 6  Kato Kleines   3 787 7  Aetos   3 394 8  Prespes   1 781 9  Lechovo   1 183 Viso    Kozanė  9 451  

 Šaltiniai 

Kategorija:Graikijos periferijos