Šuolis į aukštį

Šuolis į aukštį – lengvosios atletikos rungtis, kurioje sportininkai turi įveikti kuo didesnį aukštį, šokdami atsispyrę nuo žemės ir nekliudę aukščio kartelės. Rungtis buvo įtraukta į pirmąsias 1896 m. vasaros olimpines žaidynes Graikijos sostinėje Atėnuose ir nuo to laiko vykdyta visose olimpiadose ir pasaulio čempionatuose. 1900–1912 m. olimpinėse žaidynėse taip pat buvo paplitusi šuolio į aukštį stovint rungtis. Šuolis į aukštį yra priskiriamas tiek žiemos, tiek vasaros sezonų rungtims. Pasaulio rekordai priklauso Javier Sotomayor iš Kubos (2,45 m) ir Stefka Kostadinova iš Bulgarijos (2,09 m). Abu rekordai pasiekti atviro stadiono varžybose. Šiandieninėse varžybose visi atletai naudoja fosbury techniką.

 Istorija 

Pirmosios šuolio į aukštį varžybos įvyko XIX a. Škotijoje. Jose sportininkai naudojo žirklių techniką. XX a. šuolio technikos pradėjo kisti. Pirmasis atsisakęs žirklių tipo šuolio buvo JAV-Airijos lengvaatletis M.F. Sweeney ir pasiekė 1,97 m pasaulio rekordą.

1896 m. olimpinėse žaidynėse visus medalius pelnė JAV atstovai. Pirmuoju olimpiniu čempionu tapo Ellery Clark. 1928 m. apdovanota pirmoji olimpinė čempionė. Ją tapo Ethel Catherwood iš Kanados, kuri taip pat pasiekė ir pasaulio rekordą. Pirmajame 1983 m. pasaulio čempionate aukso medalius abiejų lyčių rungtynėse nuskynė Tarybų Sąjungos atstovai: Genadijus Avdenjenko ir Tamara Bykova.

 Varžybų eiga 
Šuolio į aukštį taisyklės yra analogiškos šuolio su kartimi taisyklėms. Sportininkai privalo pasiekti kuo didesnį aukštį, šokdami virš konstrukcijos su kartele. Pašokus žemiau kartelės arba šuolio metu numetus ją – rezultatas neįskaitomas. Olimpiadoje ir pasaulio čempionate vykdomi pusfinaliai. Jų metu sportininkas, norėdamas patekti į finalą turi įvykdyti numatytą normatyvą. Jeigu įvykdžiusių normatyvą yra per mažai (dažniausiai reglamentas reikalauja 12 sportininkų), tuomet likusias vietas užpildo geriausius rezultatus parodę sportininkai. Lietuvos čempionate ir kituose smulkesniose varžybose pusfinalių nebūna. Šuolininkai neprivalo vykdyti kiekvieno šuolio, kokiame aukštyje šoks, sportininkai gali pasirinkti patys. Tris kartus iš eilės neįveikęs aukščio – sportininkas pasitraukia iš tolesnių varžybų. Sportininko klaidos skaičiuojamos iš eilės, neatsižvelgiant į aukštį. Pavyzdžiui: jeigu sportininkas du sykius neįveikė 1,95 m aukščio ir pasirinko 1,97 m aukštį, jis vis tiek turi tik vieną bandymą. Sportininkai įveikę tą patį aukštį skirstomi pagal klaidų kiekį, pavyzdžiui:
Atletas1,871,901,931,961,992,02AukštisVietaA--XOXOXOXXX1,991BO-OOXXX1,963CO-XOXOX--XX1,964D-XOOXXOXXOXXX1,992E---XXX—5

 Geriausi šuolininkai į aukštį 

 Vyrai (stadionas) 
VietaRekordasSportininkasŠalisMetai1.  2,45  Javier Sotomayor   19932.  2,42  Patrik Sjöberg     19873.  2,41  Igor Paklin    19854. 2,40 Rudolf Povarnitsyn    1985 Sorin Matei     1990 Charles Austin     1991 Vyacheslav Voronin    20008. 2,39 Zhu Jianhua     1984 Hollis Conway    198910. 2,38 Gennadiy Avdeyenko     1987 Sergey Malchenko    1988 Dragutin Topic     1993 Troy Kemp     1995 Artur Partyka     1996 Jacques Freitag    2005 Andriy Sokolovskyy    2005 Andrey Silnov     2008

 Moterys (stadionas) 
VietaRekordasSportininkėŠalisMetai1.2.10   Jaroslava Mahuchikh    20242. 2,09  Stefka Kostadinova     19873. 2,08  Blanka Vlašić    2009 2,07  Lyudmila Andonova  1984 4. 2,06 Kajsa Bergqvist     2003 Hestrie Cloete    2003 Yelena Slesarenko     2004 Ariane Friedrich     2009 8. 2,05 Tamara Bykova     1984 Heike Henkel     1991 Inha Babakova     1995 Tia Hellebaut     2008 Chaunté Lowe    2010

 Vyrai (maniežas) 

VietaRekordasSportininkasŠalisMetai1.  2,43  Javier Sotomayor    19892.  2,42  Carlo Thränhardt     19883.  2,41  Patrik Sjöberg    1987 4.2,40 Hollis Conway     1991 Stefan Holm    2005 Ivan Ukhov     2009 7.2,39Dietmar Mögenburg    1985Ralf Sonn    1991 9.2,38Igor Paklin    1987Gennadiy Avdeyenko    1987Steve Smith    1994Wolf-Hendrik Beyer    1994Sorin Matei    1995Matt Hemingway     2000Yaroslav Rybakov     2005Linus Thörnblad     2007

 Moterys (maniežas) 
VietaRekordasSportininkėŠalisMetai1.  2,08  Kajsa Bergqvist     20062.  2,07  Heike Henkel    19923.2,06 Stefka Kostadinova    1988 Blanka Vlašić     2010 5.2,05Tia Hellebaut    2007Ariane Friedrich   2009 7.2,04Alina Astafei    1995Anna Chicherova     2003Yelena Slesarenko     2004 10.2,03Tamara Bykova     1983Monica Iagar     1999Marina Kuptsova     2002

 Lietuvos šuolininkai į aukštį 
Šioje rungtyje nacionaliniai rekordai priklauso Rolandui Verkiui (2,34 m) ir Airinei Palšytei (2,01 m). Šalies šuolininkai į aukštį stambiausiose tarptautinėse varžybose pasirodė dar Tarybų Sąjungos laikais. Olimpinėse žaidynėse dalyvavęs pirmasis Lietuvos šuolininkas į aukštį buvo Kęstutis Šapka. Įveikęs 2,15 m aukštį jis pasidalijo 12-13 vietas. Kitas lengvaatlečių pasirodymas Olimpiadoje buvo jau po valstybingumo atkūrimo. 2012 m. Europos lengvosios atletikos čempionate Lietuvos šuolininkas į aukštį Raivydas Stanys pelnė sidabro medalį (2,31 m). 1992 m. vasaros olimpinėse žaidynėse pirmąja nepriklausomos šalies atstove tapo Nelė Savickytė (vėliau Žilinskienė). Ji šaliai atstovavo net tris kartus. 1993 m. Universiadoje Žilinskienė pelnė sidabro medalį. Dar viena olimpietė buvo Karina Vnukova. Ji 2008 m. vasaros olimpinėse žaidynėse liko 23 vietoje. Pasaulio čempionate daugkartinė ir vienintelė dalyvė buvo Nelė Žilinskienė. Ji taip pat parvežė ir Europos čempionato bronzą. Nuo 2010 m. puikius rezultatus demonstruoja ir šaliai tarptautinio lygio varžybose atstovauja Airinė Palšytė. Ji ne tik pakartojo Nelei Žilinskienei priklausantį rekordą, bet ir 2017 m. sausio mėnesį jį pagerino 2 centimentrais. 

 Nuorodos 

 Visų laikų geriausi vyrai (stadionas) (IAAF)
 Visų laikų geriausios moterys (stadionas) (IAAF)
 Visų laikų geriausi vyrai (maniežas) (IAAF)
 Visų laikų geriausios moterys (maniežas) (IAAF)

Kategorija:Lengvosios atletikos rungtys