Joskaudai

Joskaudai – kaimas vakarinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 8 km į pietvakarius nuo Darbėnų, prie kelio .

 Etimologija 
miniatiūra|left|Joskaudų riboženklis nuo Žibininkų pusės

Kaimo vardas kilo iš asmenvardžio Joskaudas daugiskaitinės formos (asmenvardinis vietovardis).

 Geografija 

Įsikūręs Pajūrio žemumoje, apsuptas Joskaudų, Gikarinės, Žibos ir Degsnės miškų. Šiaurėje susisiekia su Lazdininkais ir Užkylininkais, į pietvakarius prasideda Žibininkai. Per kaimą teka Upalės upelis (kairysis Lazdupio intakas), praeina kelias Palanga–Darbėnai.

 Istorija 

Joskaudų piliakalnis liudija, kad kaimo žemėje žmonės apsigyveno I tūkstantmetyje.

XVI a. įsikūrė kaimas.Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturys – 1992, liepos 25 XVI–XVIII a. priklausė Palangos seniūnijai, dvarui ir parapijai, 1861–1950 m. – Palangos valsčiui. XVIII a. įkurtas Joskaudų palivarkas, o kaime stovėjo Palangos dvaro karčema. XVIII a. pabaigoje – XIX a. pirmoje pusėje prie Joskaudų miško išaugo vienkieminis Naujokų užusienis, priklausęs Joskaudų kaimo bendruomenei. 1829 m. smėlingos, žemdirbystei netinkamos bendro naudojimo kaimo žemės buvo užsodintos spygliuočių mišku.

1819 m. kaimas prijungtas prie Kuršo gubernijos. Jame pradėjo kurtis latvių kilmės evangelikai liuteronai, įsteigtos evangelikų liuteronų kapinės. 1919 m. latvių kariuomenei užėmus Palangos valsčių, kaimas tapo Latvijos teritorijos dalimi. Lietuvai grąžintas 1921 m. 1923 m. buvo 14 ūkių.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1923. – P. 117 Lietuvos žemės reformos metu prie kaimo prijungtos Joskaudų palivarko žemės ir 14-ka Želvių palivarko sklypų. Naujokų užusienis priskirtas Kadagynų kaimui.

1941 m. gegužės 22 d. už pyliavos nepylimą, agitavimą ir mėginimą pabėgti į Vokietiją buvo suimtas ir uždarytas į Dimitravo kalėjimą Kretingoje ūkininkas Petras Benetis. 1941 m. rugpjūčio 15-16 d. Joskaudų piliakalnyje ir papėdėje nacistai sušaudė per 500 Skuodo žydžių ir vaikų, kalintų Dimitravo priverčiamojo darbo stovykloje.Masinės žudynės Lietuvoje (1944–1945): Dokumentų rinkinys. – Vilnius, 1965 Antrojo pasaulinio karo metu Joskaudų miške vokiečių kariuomenė įsirengė artilerijos sviedinių sandėlius, kuriuos 1944 m. traukdamasi išsprogdino.Dovilė Simaityte. Joskaudų mišką vaduoja nuo vokiečių palikimo. – Pajūrio naujienos – 2010, birželio 29

Pokariu už nepaklusnumą sovietų valdžiai ir prievolių nevykdymą buvo represuota ūkininko Prano Gikaro šeima. Kretingos liaudies teismas P. Gikarą 1947 m. nuteisė 2 metams kalėjimo ir 3 metams tremties, o jo turtą konfiskavo.Žemaičių žemė – 1947, spalio 12. – P. 4 Žmona Elena su vaikais Juozu, Leonu, Vladu ir Elena 1948 m. sausio 3 d. buvo ištremti į Tomską. Ten pat 1951 m. sausio 1 d. išvežtas iš kalėjimo išleistas P. Gikaras, kuris tremtyje mirė.1941-1952 m. Lietuvos tremtiniai. – Vilnius: Vidaus reikalų ministerija, 1993. – Kn. 1. – P. 434Lietuvos gyventojų genocidas, 1948 m. – Vilnius: Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras, 2007. – T. 3 (A-M). – P. 392

XX a. pabaigoje kaime įrengtas Palangos sąvartynas.

 Gyventojai 

 Žymūs asmenys 
 Vladas Jurgutis (1885–1966), kunigas, ateitininkų pradininkas, ekonomikos mokslų daktaras, profesorius, Lietuvos Banko organizatorius.

 Kultūros paveldas 
 Piliakalnis-alkakalnis, vadinamas Alkos, Aukos, Pilies kalnu (I tūkst. – II tūkst. pradžia);
 Erškėtyno sakralinė-mitologinė vieta;
 Etnokultūrinė sodyba, vienkieminė, susideda iš namo (1845 m.) ir klėties (1890 m.). Priklausė Palangos dvarui, iš kurio 1902 m. nupirko A. Pleikis. Žemaitijai būdingas liaudies architektūros statinių kompleksas.Kultūros vertybių registras: Etnoarchitektūrinė sodyba: namas, svirnas
 Joskaudų evangelikų liuteronų kapinės (XIX–XX a.);
 Skuodo žydų žudynių vieta (Joskaudų miškas, 1941 m. rugpjūčio 15–16 d.).

 Šaltiniai 

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės