Gaudučiai

Apie kaimą Šiaulių rajone žr. Gaudučiai (Šiauliai).

Gaudučiai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 5 km į rytus nuo Kartenos, prie magistralinio kelio , Alanto dešiniajame krante. Kaimo plotas – 462,77 ha.Kretingos rajono savivaldybės tarybos sprendimas „Dėl Kretingos rajono Vydmantų seniūnijos įsteigimo ir Kretingos rajono savivaldybės seniūnijų aptarnaujamų teritorijų ribų nustatymo. – Kretinga, 2016 m. gruodžio 22 d. – Nr. T2-320 2011 m. buvo 36 gyventojai, 2015 m. stovėjo 8 sodybos, veikė Klaipėdos sklandytojų klubo Kartenos aerodromas.


 Etimologija 
Pavadinimas kilo nuo asmenvardžio Gaudutis daugiskaitos. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , tarmiškai vadinamas .


 Geografija 
Kaimas žemės plyti į pietus nuo magistralinio kelio  – vienintelės išimtinai tik Lietuvos teritorija einančios Europos tinklo magistralės  atkarpos. Nuo jos per kaimą eina vienintelė gatvė, pietinėje dalyje susijungianti su vietiniu keliu Kartena-Vėlaičiai-Gaudučiai. Rytinę dalį kerta rajoninis kelias Kuliai–Šiemuliai–Gaudučiai.

Pietvakariniu pakraščiu teka Alantas, pietine dalimi – pastarojo intakas Karkluojė, rytine ir centrine dalimi – kitas Alanto intakas Rupšupis, ant kurio šalia dvarvietės įrengtas Gaudučių tvenkinys.

Vakaruose kaimas ribojasi su Gintarais, pietvakariuose – su Vėlaičiais, pietuose – su Lygnugariškiais, pietryčiuose – su Kupšiais ir Mamiais. Šiaurėje Gaudučius nuo Dauginčių skiria magistralinis kelias, o rytuose nuo Baltmiškių – Daiginio miškas.

 Istorija 

Prie Alanto išlikęs upės paplautas piliakalnis liudija, kad žmonių čia gyventa nuo priešistorinių laikų.Lietuvos piliakalniai: atlasas. – Vilnius, 2005. – T. 1. – P. 440–441 Padavimai mena, kad šalia piliakalnio stovėjęs nemažas miestas, kuris vėliau sunykęs.Bronius Kviklys. Mūsų Lietuva. – Bostonas, 1968. – T. 8


Kaimas susiformavo XVI a. antrojoje pusėje po Valakų reformos. Jis buvo gatvinio plano, o gyvenvietės sodybos stovėjo abiejose gatvės pusėse dešiniajame Alanto krante, tarp Karkluojės ir Rupšupio upelių. Aplinkui gyvenvietę plytėjo į tris didelius laukus padalintos dirvos. Šiaurės vakarinėje ir rytinėje kaimo dalyje augo miškai ir plytėjo medžiais ir krūmais apaugusios akmeningos bendrosios ganyklos. Jose veikė kapinės, kurios XVIII a. pab. buvo uždarytos, o mirusiuosius pradėta vežti į Kartenos parapines kapines.

Plečiantis dirbamos žemės plotams, šiaurės rytinėje ir šiaurinėje kaimo dalyje susiformavo trys vienkieminės nausėdijos, vadinamos Gaudučių užusieniais. Per šiaurinį užusienį XIX a. pirmoje pusėje buvo nutiesta nauja plento Plungė–Kartena atkarpa.

1846 m. kaime buvo 13 dūmų,Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – S. 148 (Gajducie), o 1849 m. Kartenos ir Šateikių grafui Pranciškui Pliateriui lažą ėjo 169 valstiečiai.Lietuvos valstybinis istorijos archyvas, – F. 525, ap. 2, b. 3058

Vykdant pobaudžiavinę žemės reformą valakinis-gatvinis kaimas buvo panaikintas, o jo žemėje įkurtas Kartenos dvaro ūkinis padalinys – Gaudučių palivarkas. Pagrindinius jo statybos darbus 1889–1892 m. atliko dvarininkas Adomas Pliateris. Pirmiausia buvo statomi ūkiniai-gamybiniai, o po to – gyvenamieji pastatai Apie statybą liudija sienų akmenyse iškaltos datos su dvarininko inicialais kirilicos rašmenimis „A. П.“ bei viršuje pavaizduota grafo karūna.Julius Kanarskas. Gaudučiai. Grafo Adomo Pliaterio mėgstamiausia valda. – Pajūrio naujienos. – 2020 m. rugpjūčio 28 d.

Pobaudžiavinei reformai smarkiai sumažinus dvaro pajamas, grafai Pliateriai ėmėsi pardavinėti savo žemes, pirmiausia – plėšininę ganyklų ir miško žemę. Taip palivarko ganyklų pietiniame pakraštyje, tarp jo sodybos ir Karkluojės įsigytoje žemėje pasistatytose vienkieminėse sodybose XIX a. 8–9 dešimtmečiais įsikūrė pirmieji naujakuriai, dvaro žemėje atkūrę Gaudučių kaimą.

1895 m. kaime buvo 3 sodybos.Карта Ковенской губерніи и части Пруссіи. – VIII-10. Тельшевскій и Россіенскій уѣзды. – Съемки 1895 года. – Печатано въ XI–1913 г Dvarininkui toliau parduodant žemę, į kaimą kėlėsi naujakurių šeimos ir 1923 m. jame jau buvo 28 ūkiai.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 113

Vykdant Lietuvos žemės reformą, dvaras buvo išparceliuotas. Sodyba su jai palikta žeme paskelbta valstybės nuomojamu pavyzdiniu ūkiu. Likusi žemė išdalinta kumečiams ir kariams savanoriams, iš pradžių vadinta Gaudučių II, o nuo 1927 m. – Raštų kaimu.Vyriausybės žinios. – 1927 m. birželio 27 d. – P. 6 Tokiu būdu istorinėje Gaudučių žemėje atsirado du kaimai – Gaudučiai ir Raštai. Tarpukariu įkurta Gaudučių pradinė mokykla.


1945 m. Gaudučių dvaro sodyboje įsikūrė Kretingos tarybinio ūkio skyrius, Dauginčių apylinkės administracinis centras, Dauginčių klubas-skaitykla ir pradinė mokykla. Mokyklos mokytojas ir vedėjas Alfonsas Arlauskas buvo legaliai gyvenęs Lietuvos laisvės armijos Žemaičių legiono partizanas, kuris 1945 m. lapkričio 11 d. buvo suimtas ir išvežtas į Vorkutos lagerius.Lietuvos gyventojų genocidas, 1944–1947. – Vilnius, 1998. – T. 2, d. 1 (A–J). – P. 82 Prie Kartenos valsčiuje veikusių Kardo rinktinės partizanų prisijungė ir valstietis Juozas Šlyžius, nužudytas MGB Kartenos valsčiaus poskyrio būstinėje.Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimų departamento archyvinė pažyma. – 1997 m. spalio 24 d. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 15, b. 92. – L. 10 Jo brolis Vincas Šlyžius su žmona Kazimiera, sūnumis Juozu ir Albertu 1949 m. kovo 29 d. buvo ištremti į Krasnojarsko kraštą. Tremtyje šeimos galva netrukus mirė, o žmonai su vaikais į Lietuvą grįžti buvo leista tik 1958 m.1941–1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius: Vidaus reikalų ministerija, 1993. – Kn. 1. – P. 460 Neramiais pokario metais 1948 m. buvo nužudyta kaimo valstiečio D. Pociaus keturių žmonių šeima.Gaudučiai. – Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija. – Vilnius, 1966. – T. 1. – P. 529 Tuo tarpu prie piliakalnio gyvenęs Kostas Zablockis karteniškių stribų buvo sunkiai sužeistas ir liko neregiu.Kartenos valsčiaus gyventojai, nukentėję nuo sovietų režimo (sąrašas). – Kartena: Lietuvos valsčiai. – Vilnius: Versmės leidykla, 2012. – P. 343

Po 1949–1951 m. kolektyvizacijos Gaudučių dvaro sodyba tapo „Tarybinės žemės“ kolūkio administraciniu-ūkiniu centru. Jame veikė ūkio valdybos kontora, mechaninės dirbtuvės, gyvulininkystės fermos, sandėliai, lentpjūvė, 1961 m. buvo atidaryta biblioteka, o šalia, kitapus plento, įsikūrė naujoji kolūkio centrinė gyvenvietė – Dauginčiai.

Po ūkių stambinimo vajaus, XX a. 8 dešimtmetyje „Tarybinės žemės“ kolūkis buvo prijungtas prie Kartenoje įsikūrusio Žemaitės kolūkio. Gaudučiai ir šalia esantis Dauginčių kaimas tapo pagalbine naujojo ūkio gyvenviete. Po privatizacijos, dalis senųjų buvusios dvaro sodybos pastatų buvo nugriauta, kiti pritaikyti naujųjų savininkų verslo poreikiams. 2011 m. gaisras smarkiai nuniokojo 1892 m. statytą akmenų mūro kumetyną.Dovilė Simaitytė. Ugnis atėmė namus. – Pajūrio naujienos. – 2011 m. rugpjūčio 23 d.

 Gyventojai 

 Kultūros paveldas 
 Gaudučių dvaro sodyba (XIX a. – XX a. pirma pusė).Gaudučių dvaro sodybos fragmentai, Kretingos rajono sav., Kartenos sen., Gaudučių k., unikalus objekto kodas 315. – Kultūros vertybių registras. – Vilnius: Kultūros paveldo departamentas, 2015
 Gaudučių piliakalnis, vadinamas Čerčesnagiu, Pilale, Pilimi.
 Gaudučių kaimo senosios kapinės, vadinamos Maro kapeliais (XVI a.–XIX a.).
 Kapinių koplytėlės skulptūros (XX a. pirma pusė).Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. – Vilnius, 1973. – P. 667, eil. Nr. 1532; Skulptūros (5): „Marija Maloningoji“, „Šv. Rokas“, „Marija Sopulingoji“, „Šv. Morkus“, „Šventoji, klūpanti po kryžiumi“, Kretingos rajono sav., Kartenos sen., Gaudučių k., unikalus objekto kodas 9530. – Kultūros vertybių registras. – Vilnius: Kultūros paveldo departamentas, 2015

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Gaudučiai: Adomo Pliaterio mėgstamiausia valda. – Pajūrio naujienos. – 2020 m. rugpjūčio 28 d.
 Gaudučiai: Kaimas prie Alanto ir Karkluojės santakos. – Kretingos muziejus. – 2018 m. rugsėjo 9 d. 

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės