Graužikai (Kelmė)

Graužikai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Kelmės. Išlikę Graužikų dvaro fragmentai.

 Geografija 

Gyvenvietė išsidėsčiusi rajono centre, ją patogiausiai pasiekti krašto kelyje  ties Aukštmiškiu arba Apelkyje pasukus vietiniais keliais į šiaurę. Graužikų vakaruose teka upė Ramočia, rytuose dunkso 184 m aukščio kalva, vadinama Žvėryno kalnu (spėjama, kad viduramžiais, ant šios kalvos uždegę laužus, vietos gyventojai taip signalizuodavo netolimos Šatrijos kalno pilies gynėjams apie besiartinančius kryžiuočius).

 Istorija 

Graužikų dvaras buvo žemaičių bajorų Putvinskių tėvonija (išsaugotas 1863 m. sukilėlių ąžuolas, po kuriuo rinkosi Rapolo Putvinskio suburti sukilėliai). Jį XIX a. pab. valdė R. Putvinskio sūnus Vladas su žmona Emilija. Tai buvo vienas iš draudžiamos lietuviškos spaudos platinimo centrų Žemaitijoje. Veikė slapta lietuviška mokykla, kurioje mokė dvare šeimininke tarnavusi rašytoja Žemaitė. Prieš Pirmąjį pasaulinį karą 218 hektarų ūkis garsėjo pažangiomis darbo technologijomis ir demokratiškais darbo santykiais.Regina Musneckienė. Pakėviškė dar mena Putvinskių dvarą // skrastas.lt Nepriklausomos Lietuvos laikais, 1923–1928 m. Graužikų dvaras tapo pavyzdiniu. Nuo 1920 m. ant Žvėryno kalno per Jonines Šaulių sąjungos nariai organizuodavo šventes, per kurias į iškilusį aukurą svečiai įmūrydavo akmenis iš jų gimtųjų vietų. Į vieną iš švenčių buvo atvykęs ir Prezidentas Antanas Smetona.

Kai 1929 m. šeimininkas Vladas Putvinskis-Pūtvis mirė, valdas perėmė jo sūnus Vytautas. Tuo metu dvare veikė klubas–skaitykla ir muziejus, į susirinkimus rinkdavosi apylinkės žmonės. Ant Žvėryno kalno ketinta pastatyti Vlado Putvinskio–Pūtvio atminimo bokštą.

Raudonajai armijai įžengus į Lietuvos Respubliką, Putvinskiai pajuto pavojų ir šeimos vertybes paslėpė užkasdami. 1941 m. birželio viduryje jie buvo suimti ir ištremti į Sibirą.

Po Antrojo pasaulinio karo nacionalizuotos dvaro valdos buvo įjungtos į vietinį kolūkį. Lietuvoje atkūrus Nepriklausomybę, dvaro valdos grąžintos Vlado Putvinskio–Pūtvio provaikaičiams. Atkastas Putvinskių šeimos archyvas, jis perduotas Šiaulių Aušros muziejui.Oksana Laurutytė. Putvinskių archyvas galėjo atitekti sukčiams  Išliko dvaro sodyba ir senojo parko su liepų alėja fragmentai.Graužikų dvaro parkas  Tebeauga ąžuolas, kuris buvo pasodintas 1929 m. mirus Vl. Putvinskiui–Pūtviui. Dabartiniu metu kaime gyventojų sumažėjo, 1994 m. buvo uždaryta Graužikų pradinė mokykla.Kelmės r. Graužikų pradinė mokykla 

2012 m. lokalinės ekspedicijos metu Graužikų istoriją tyrė Ramutė Masiulienė.Alfonsas Alijošius. Apie Kelmės 2012 m. lokalinių tyrimų ekspediciją

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Stasys Gliaudys – Lietuvos lepidopterologas, Šiaulių miesto garbės pilietis;
 Vladas Rimkus – per 1969 m. Dauguvos potvynį gelbėdamas žmones Rygoje žuvęs Tarybinės armijos kareivis. Jo garbei 1973 m. poetas Juozas Nekrošius ir kompozitorius Mindaugas Tamošiūnas sukūrė populiarią dainą „Vaikinas nuo Kražantės“. Žuvusio kario atminimui nuo 1974 m. kasmet rengiamas bėgimas „Graužikai–Kelmė“.Algimantas Armalis. „Vaikinas nuo Kražantės“

 Šaltiniai 

 Šaltiniai 
 2017 08 19 – Putvinskiečiai Graužikuose 

Kategorija:Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės