Ežkepiai

Ežkepiai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 5 km į šiaurės rytus nuo Darbėnų, prie Nausėdų–Auksūdžio kelio ir Darbos upelio. Teritorijos plotas – 71,46 ha.Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas „Dėl Kretingos rajono savivaldybės gyvenamosios vietovės pavadinimo pakeitimo, gyvenamųjų vietovių teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo“. – Vilnius. – 2016 m. spalio 26 d. – Nr. 1062. – Teisės aktų registras. – 2016 m. lapkričio 2 d. – Nr. 26124

 Etimologija 
Vietovardžio kilmė neaiški. Pasakojama, kad Ežkepiais vadinta viena iš naujakurių šeimų, mėgusi keptus ežius, o šis vardas prigijęs visam kaimui. Toks vietovardis vienintelis Lietuvoje, nors 1902 m. Alsėdžių valsčiuje taip pat buvę Eškepiai ().Алфавитный списокъ населенныхъ мѣстъ Ковенской губерніи. – Ковна, 1903. – Cтр. 473

Rašytiniuose šaltiniuose vietovardis rašomas , , , . Vietine kretingiškių tarme vietovė vadinama .

 Geografija 
Kaimas įsikūręs Pajūrio žemumoje. Ribojasi su Nausėdais, Auksūdžiu, Pelėkiais ir Maloniškiais. Šiaurės vakariniu pakraščiu praeina krašto kelias , o pietrytiniu – vietinis kelias Nausėdai–Auksūdys–Prūdgalis. Šiaurės vakarinėje dalyje yra nebeveikiančio Kretingos–Priekulės (Latvija) geležinkelio vėžė. Reljefas lygus, abipus geležinkelio išvagotas melioracijos kanalų. Dominuoja akmeningos dirvos. 

 Istorija 
Ežkepių teritorija XV–XIX a. priklausė Auksūdžiui. Jo šiaurinės dalies plėšininėje žemėje XVII a. II pusėje – XVIII a. pr. atsirado Maloniškių apyrubė, kuri XIX a. pr. buvo padalinta į Maloniškių ir Ežkepių užusienius.

Ežkepių vardas () Darbėnų parapinės bažnyčios metrikų knygose minimas nuo 1819 m.Darbėnų RKB gimimo metrikų knyga. – 1802–1827 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 669, ap. 1. – B. 237 Vykdant baudžiavos panaikinimo reformą, 1861 m. užusienis buvo priskirtas Nausėdų kaimo bendruomenei.Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи, составленъ въ 1870 году. – Ковна, 1870. – Cтр. 78 1895–1913 m. jame stovėjo 4 žemdirbių sodybos.Карта Курляндск. и Ковенск. – VII-9. – Гробинск. И Тельшевск. уѣзд. – Топ. Кедровъ.– [1913 г.]

1877–1914 m. Darbėnų bažnyčioje susituokė 7 kaimo gyventojai, į poras paimdami iš kitų vietovių kilusią antrąją pusę. Darbėnų RKB santuokos metrikų knyga. – 1873–1890 m. – 1891–1917 m. – 1917–1921 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1512, ap. 1. – B. 2. – L. 27, 63, 218. – B. 4. – L. 115v, 170, 173, 190v. – B. 9. – L. 3 1883–1921 m. gimė 46 kūdikiai (32 berniukai, 14 mergaičių).Darbėnų RKB gimimo metrikų knyga. – 1882–1893 m. – 1893–1903 m. – 1904–1911 m. – 1911–1921 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1512, ap. 1. – B. 1, 5, 6, 7 Nors šeimose gimdavo iki 6–7 kūdikių, tačiau jos nebuvo gausios, nes daug vaikų mirdavo nuo ligų.

1915 m. Ežkepiai tapo savarankišku kaimu, o jo vakarine dalimi kaizerinės Vokietijos okupacinė karinė valdžia nutiesė Bajorų–Priekulės geležinkelio atkarpą. 1923 m. Ežkepiuose registruoti 6 ūkiai.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 111 Vykdant Lietuvos žemės reformą, 1935–1938 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius. Darbėnų valsčiaus Eškepių kaimo skirstymo vienkiemiais byla. – 1935-04-25 – 1938-02-19. – Lietuvos centrinis valstybės archyvas. – F. 1350, ap. 1. – B. 71 Darbėnų vls. Eškepių k. Išskirstymo vienkiemiais planas (1:5000). – 1935-01-01 – 1935-12-31. – Lietuvos centrinis valstybės archyvas. – F. 1250, ap. 4/5. – B. 40

Kaimo vietovės turėjo savo mikrotoponimus. Vakaruose tarp geležinkelio ir Darbėnų–Skuodo plento driekėsi ariami laukai, vadinami Patvorine, Paplikiais, Kiminine, Plėšimais, Gegužine, Išmestąja ir Trumpaisiais. Tarp jų buvo įsiterpusi karklais apaugusi vasaromis išdžiūstanti Karklynės bala (). Nausėdų paribyje plytėjo Ganyklalės pieva, ariami Daržalių ir Žvirzdinės laukai, o arčiau kaimo vidurio – Pamarkalių dirva. Pietuose driekėsi akmenuota, krūmais apaugusi Plikių pieva, seniau naudota bendrosioms ganykloms. Pietvakariuose, ties riba su Auksūdžiu, buvo Ketvirtainių dirva.Lietuvos žemės vardyno anketos.–  Žemės vardai Ežkepių kaimo, Darbėnų valsčiaus, Kretingos apskrities. – Surašytojas Kazė Kungienė. – 1937 m. lapkričio mėn. – Lietuvių kalbos instituto Baltų kalbų ir vardyno tyrimų centro fondai

Tarpukariu veikė Ežkepių pradinė mokykla, įsikūrusi Nausėduose pastatytame name.Irena Šeškevičienė. Išmirusius kaimus mena Menkių „kasinalis“. – Pajūrio naujienos. – 2009 m. kovo 20 d. Jos vedėju 1930 m. rugsėjo 1 d. paskirtas Juozas Asiukaitis.Švietimo darbas. – 1930 m. – Nr. 10. – P. 552 Mokytojavo K. Čižauskaitė, 1935 m. – Kazė Kungienė, vėliau – J. Kontrauskas, įkūręs 1937 m. Lietuvių tautinio jaunimo sąjungos „Jaunoji Lietuva“ Ežkepių skyrių.Jaunoji karta. – 1937 m. – Nr. 47. – P. 970 Skyrius įsigijo savo vėliavą, aktyviai dalyvavo tautinėse šventėse, rengė jaunimui ekskursijas, šokių ir vaidinimų vakarus.Jaunoji karta. – 1937 m. – Nr. 23. – P. 475

1919–1938 m. Darbėnų, Grūšlaukės, Laukžemės, Lenkimų, Mykoliškių parapinėse bažnyčiose buvo registruota 16 santuokų, kuriose tuokėsi Ežkepių gyventojai.Julius Kanarskas. Ežkepiai. Kaimo istorijos ir kultūros paveldo apžvalga. – Kretingos muziejus. – 1925 m. kovo 6 d. – gegužės 23 d. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – L. 13–15 1919–1936 m. mirė 18 žmonių: 9 suaugusieji ir 9 vaikai.Darbėnų RKB mirties metrikų knyga. – 1917–1921 m. – 1922–1932 m. – 1933–1938 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1512, ap. 1. – B. 10, 13, 14

Pokariu kovoje už Lietuvos laisvę žuvo Kardo rinktinės partizanas Mikalojus Klanius-Algis.Julius Kanarskas. Kretingiškiai kovose dėl Lietuvos valstybingumo. – Klaipėda, 2016. – P. 125, 207–208

Prasidėjus krašto kolektyvizacijai, 1949 m. kaimo žemdirbių šeimos buvo priverstos stoti į Liudo Giros kolūkį, kuris vėliau prijungtas prie Darbėnų kolūkio. Plečiant kolūkio dirbamų laukų plotus, XX a. 8 deš. melioracija kaimą sunaikino. Nors Ežkepiai nebuvo išbraukti iš gyvenamųjų vietovių sąrašo, tačiau kaimo vietovėje jau 4 dešimtmečiai plyti tušti laukai.

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
Gimė
 Mikalojus Klanius (1928–1948), valstiečių Jono Klaniaus ir Albinos Galdikaitės sūnus, Lietuvos partizanas (nuo 1947 m.), Kardo rinktinės kovotojas Algis. Žuvo Kunigiškių miške. Palaidotas Ežkepių kapinėse, 1991 m. perlaidotas Kretingoje.Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturys. – 1992 m. rugpjūčio 19 d. – Nr. 64. – P. 3

 Kultūros paveldas 

 Ežkepių senosios kapinės

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Lietuvos žemės vardyno anketos (1935–1939), saugomos Lietuvių kalbos instituto Baltų kalbų ir vardyno tyrimų centro fonduose (žr. 2025-11-12)
 Išmirusius kaimus mena Menkių „kasinalis“. – Pajūrio naujienos. – 2009 m. kovo 20 d.

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės