Egliškiai (Klaipėda)

Egliškiai (arba Ėgliškiai) – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietryčius nuo Kretingos ir 2 km į šiaurės rytus nuo Kretingalės, tarp kelio Kretinga–Triušiai, Danės kairiojo kranto slėnyje. Ėgliškių evangelikų liuteronų senosios kapinės (XVIII–XX a. vidurys). Buvusi rytinė kaimo dalis dabar yra Kretingos rajone.

Kaime yra trys tvenkiniai – Ėgliškių rytinis tvenkinys, Ėgliškių šiaurinis tvenkinys ir Ėgliškių vakarinis tvenkinys. Kaimo šiauriniu pakraščiu praeina senasis Bajorų–Triušių–Klaipėdos kelias, už kurio prasideda Kretingos rajono savivaldybės Žalgirio seniūnijai priklausanti Ėgliškių dalis. Pakelėje stūkso senosios kaimo kapinės.

 Etimologija 

Vietovardis kilo nuo šaltiniuose minimo žemių savininko asmenvardžio Egle, kuris – greičiausiai latviškos kilmės – iš  'eglė').

 Istorija 

Kaimo apylinkėje žmonės gyvena nuo žalvario amžiaus.Elena Grigalavičienė. Ėgliškių pilkapių tyrinėjimai 1974 ir 1975 metais // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1974 ir 1975 metais. – Vilnius, 1976. – P. 45-51 XIII a. vietovė priklausė Kretingos piliai, kurią 1252 m. užėmė, o 1263 m. galutinai pavergė Vokiečių ordinas.

XVII a. įsikūrė kaimas, kuris vokiškai vadinosi Nicolau Eglien (1687 m.), Eglien Nicklau (1736 m.), Eglien Niclau (1785 m.), Eglin Niclau oder Egglischken (1796–1802 m.), Egglischken (1802 m.), Eglischken (1860 m.), Eglien Niclau (1874 m.), Eglien Niklau (1883 m.), Eglin Niclau (1888, 1895 m.), Eglien Niclau (1898 m.).Eglischken – GenWiki 1898 m. liepos 1 d. prie Eglien Niclau buvo prijungtas Paupeln Jakob (Wentzken–Venckų) kaimas, kurio naujoji bendruomenė išsaugojo iki mūsų laikų Eglischken (Egliškių) vardą.Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945: Rolf Jehke, Herdecke. Amtsbezirk Plicken

Kaimo gyventojai buvo lietuvių kilmės. Liuteronai priklausė Kretingalės evangelikų liuteronų bendruomenei, o katalikai – Klaipėdos katalikų bažnyčios parapijai. 1944 m. didžioji dalis gyventojų pasitraukė į Vokietiją.

Po 1944 m. prijungta dalis buvusio Andulių kaimo žemių. 1950 m. Egliškiai perskirti į 2 dalis: pietvakarinė – palikta Klaipėdos rajono Kretingalės apylinkei, o šiaurės rytinė – su kitais Bajorų apylinkės kaimais prijungta prie Kretingos rajono.

Danės slėnyje XX a. pabaigoje veikė žvyro karjeras, tapęs dirbtiniu vandens telkiniu, mėgstamiausia pietinės Kretingos miesto dalies gyventojų maudymosi vieta.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Ortsnamen in Kreis Memel // Memelland-adm.de 
 Gemeindeverzeichnis Deutschland 1900. Bearbeitet von Uli Schubert // Gemeindeverzeichnis.de 

Kategorija:Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės