Šveicarijos geografija

Šveicarijos geografija270pxŽemynasEuropaRegionasVakarų EuropaPlotas41 293 km²95,8 % žemės4,2 % vandensPakrantė0 kmSienosItalija 734 kmPrancūzija 572 kmVokietija 346 kmAustrija 165 kmLichtenšteinas 41 kmAukščiausias taškasDiufūro kalnas4 634 mŽemiausias taškasMadžorė193 mIlgiausia upėReinas376 kmDidžiausias ežerasŽenevos ežeras345,31 km²

Šveicarija – valstybė Vidurio Europoje. Priskiriama Vakarų arba Vidurio Europai. Neturi tiesioginio priėjimo prie jūros.

Šiaurėje ribojasi su Vokietija (334 km), rytuose su Austrija (165 km) ir Lichtenšteinu (41 km), pietuose su Italija (741 km), vakaruose su Prancūzija (572 km). Šalies teritorijos ilgis iš vakarų į rytus 348 km, plotis iš šiaurės į pietus 220 km.

 Paviršius 

Alpių valstybė. Paviršiaus formos % teritorijos: Šveicarijos Alpės 58, Vidurio plokščiakalnis, arba Šveicarijos plynaukštė 31, Šveicarijos Jūra 11. Vidutinis šalies aukštis 935 m virš jūros lygio.

 Klimatas 

Būdingas vidutinių platumų pereinantis iš jūrinio į žemyninį šiaurės vakaruose (Atlanto vandenyno poveikis), vidutinių platumų beveik žemyninis rytuose ir šiaurės rytuose, Viduržemio jūros Tičino kantono pietuose, primenantis mediteraninį palei Ženevos ežerą, nivalinių dykumų ir alpinių pievų kalnuose.

 Dirvožemis 

Slėniuose ir žemesniuose kalnų šlaituose paplitę miškų rudžemiai, aukščiau kalnų jauriniai dirvožemiai. Ženevos ežero pakrantei būdingi skeletiniai dirvožemiai.

 Augalija 

Plačialapių miškuose paplitę ąžuolai, bukai, klevai, kaštonai, spygliuočių – eglės, pušys, kėniai, maumedžiai, palei Ženevos ežerą – palmės, magnolijos, akacijos, riešutmedžiai.

 Gyvūnija 

Kalnų miškuose veisiasi stirnos, elniai, lūšys, lapės, gemzės, kalnuose – starai, švilpikai, akmenų ožiai, kalnų ereliai. Upėse ir ežeruose paplitę upėtakiai, kai kuriose upėse – lašišos.

 Nuorodos 
 Geographie der Schweiz auf swissworld.org 

Kategorija:Šveicarijos geografija