Jūriniai ereliai

Bendras apibūdinimas 
Tai viena seniausia pasaulyje dabar gyvuojančių paukščių gentis. Egipte, netoli Fajumo miesto esančiame ankstyvojo oligoceno epochos Džebel Katrano darinyje (Jebel Qatrani Formation) rasta kojos apatinės dalies kaulo fosilija datuojama 33 milijonais metų, kuri pagal bendras morfologines detales labai panaši į dabartinių jūrinių ereliųresearchgate.net / Fossil Birds from the Oligocene Jebel Qatrani Formation Fayum Province, Egypt; David Tab Rasmussen, Elwyn L Simons, Storrs L. Olson / Smithsonian Contributions to Paleobiology 62(62), DOI:10.5479/si.00810266.62.1 | January 1987. O viduriniojo mioceno epochoje, tai yra prieš 16-12 milijonų metų ši gentis neabejotinai gyvavo.

Kūno plunksniniame apdare dominuoja nuo ryškiai rudų iki blankiai ar pilkšvai rudų atspalvių. Galva ir uodega baltų, balsvų ar rečiau pilkšvų plunksnų atspalvių. Lytinis dimorfizmas pasireiškia tik kūno dydyje, kuomet jūrinių erelių patelės sunkesnės už patinėlius. Jūriniai ereliai labai stambių ar stambių paukščių gentis. Pavyzdžiui, smulkiausios genties rūšies - ilgauodegio jūrinio erelio (Haliaeetus leucoryphus) kūno ilgis 72–84 cm, svoris 2,1—3,7 kg, o stambiausio jūrinių erelių genties rūšies - baltapečio jūrinio erelio svoris 4,9–9,5 kg (neoficialiai yra užregistruota patelė svėrusi 12,7 kg), kūno ilgis 85–105 cm, išskleistų sparnų skersmuo 195–250 cm. Palyginimui Lietuvoje gyvenančio ir gentyje antro pagal dydį paprastojo jūrinio erelio svoris 3,1–6,9 kg, kūno ilgis 69–92 cm, išskleistų sparnų skersmuo 182–244 cm.

Jūriniai ereliai monogamai, bet žuvus ar mirus partneriui, jie ieško kito. Peri pavieniui. Lizdai dideli, juos suka aukštai medyje ar ant uolos, klife. Aktyvūs šviesiu paros metu. Minta daugiausia žuvimis, nors neretai ir paukščiais, ypač vandens paukščiais ir smulkesniais žinduoliais. Paplitęs Žemės Šiaurės pusrutulio daugiausia vidutinių platumų klimato juostos regionuose. Gyvena šalia arba netoli vandenynų, jūrų, ežerų, didesnių upių ar žuvų tvenkinių. 

 Rūšys ir porūšiai 
Paprastasis ir baltagalvis jūriniai ereliai yra išskiriami į rūšių kompleksą, arba super rūšį, nes šios rūšys viena su kita labai artimai susijusios.uni-heidelberg.de / A mtDNA phylogeny of sea eagles (genus Haliaeetus) based on nucleotide sequences of the cytochrome b gene; Michael Wink, Petra Heidrich, Claus Fentzloff; Universität Heidelberg, Institut für Pharmazeutische Biologie, Im Neuenheimer Feld 364, D-69120 Heidelberg, Germany / https://doi.org/10.1016/S0305-1978(96)00049-X | 1996 Tarptautinė ornitologų sąjunga pasaulio paukščių klasifikacijos v13.2 versijoje išskiriamos 4 gyvuojančios jūrinių erelių (Haliaeetus) rūšys, bei iš dalies rūšių, išskiriami 4 porūšiai:worldbirdnames.org / Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors; IOC World Bird List v13.2:
 Haliaeetus pelagicus Pallas, 1811 – Baltapetis jūrinis erelis; Tolimųjų Rytų pakraščiuose palei jūras ir Didįjį vandenyną.
 Haliaeetus leucoryphus Pallas, 1771 – Ilgauodegis jūrinis erelis; gyvena regionuose tarp Kaspijos ežero ir Geltonosios jūros.
 Haliaeetus albicilla Linnaeus, 1758 – Paprastasis jūrinis erelis; daugiausia gyvena šiaurinėje Eurazijoje ir pietinėje Grenlandijoje.
 H. a. albicilla Linnaeus, 1758; daugiausia šiaurinė Eurazija.
 H. a. groenlandicus Brehm, CL, 1831; pietinė Grenlandija.
 Haliaeetus leucocephalus Linnaeus, 1766 – Baltagalvis jūrinis erelis; didesnėje Šiaurės Amerikos žemyno dalyje, išskyrus šiaurines ir pietines dalis.
 H. l. washingtoniensis Audubon, 1827; Aliaskoje, Kanadoje ir šiaurinėje JAV. 
 H. l. leucocephalus Linnaeus, 1766; pietinėje JAV ir šiaurės vakarinėje Meksikoje.

 Jūriniai ereliai Lietuvoje 
Lietuvoje savaime gyvena 1 rūšis - paprastieji jūriniai ereliai (Haliaeetus albicilla), arba jo Haliaeetus albicilla albicilla porūšis. Nuo 1985 metų daugelyje šalių, įskaitant ir Lietuvą, jų populiacija atsistato.

 Taip pat skaityti 
 Pasaulio stambiausių plėšriųjų paukščių rūšių sąrašas
 Lietuvos plėšrieji paukščiai

 Šaltiniai 

 Galerija 

Kategorija:Vanaginiai paukščiai