Vokietijos muitų sąjunga

Vokietijos muitų sąjunga () - vokiškų valstybių ekonominis susivienijimas muitų ir prekybos srityse; sąjunga. Sukurta 1833 m. kovo 22 d. sutartimi (Zollvereinigungsvertrag). Pradėjo veikti, įsigaliojus sutarčiai 1834 m. sausio 1 d. Narės - Prūsija, Bavarija, Saksonija, Viurtembergas, Badenas, Hanoveris, Liuksemburgas ir kitos. Teritorija siekė 425 000 km². Ji padėjo Vokietijos valstybėms vystytis ekonomiškai bei leido skirtingom Vokietijos valstybėlėms suartėti ir pradėti artimesnį ekonominį bendradarbiavimą. Ši sąjunga leido Berlynui tapti visos Vokietijos finansiniu centru. Per šį laikotarpį dėl šios sutarties bei spartaus populiacijos augimo Vokietijos ekonomika vystėsi labai greitai. 1848 m. prasidėjus tautų pavasariui muitų sąjunga neiširo ir net nuslopinus visus nacionalinius judėjimus muitų sąjunga išliko. Sąjunga neįtraukė Austrijos ne tik dėl geografinės jos padėties (Austriją nuo didelės dalies Vokietijos skyrė Alpių kalnai), bet ir dėl to, kad ši sąjunga tam tikru aspektu atskyrė Austriją nuo likusios Vokietijos, nuo jos Austrija pradėjo ekonomiškai ir infrastruktūriškai atsilikti. 
DataChronologija1815Įkuriama Vokietijos konfederacija1818Prūsija panaikina vidinius tarifus1819Badenas pasiūlo muitų sąjungą, tačiau Vokietijos konfederacijos parlamentas jį atmeta
 Schwarzburg-Sondershausenas prisjungia prie Prūsijos muitų sąjungos1821Anhalto grafystė prisijungia prie Prūsijos muitų sąjungos1826Mecklenburg-Schwerinas prisijungia1828Sausio 18: Įkuriama muitų sąjunga tarp Bavarijos ir Vurtembergo
Vasario 14: Hessės grafystė prisijungia prie Prūsijos muitų sąjungos
Rugsėjo 24: Įkuriama šiaurės ir centro Vokietijos muitų sąjunga ir jai priklauso šios valstybės: Saxonija, Hanoveris, Hesse-Kasselis, Veimaras, Saxe-Altenburgas, Saxe-Coburgas, Nassau, Schwarzburg-Rudolstadtas, Frankfurtas, Saxe-Meiningenas, Brunsvikas, Schwarzburg-Sondershausenas, Reuss-Greizas, Reuss-Geras, Brėmenas, Oldenburgas, ir Hesse-Homburgas1833Įkuriama Tiuringijos muitų sąjunga1833Derybos dėl būsimos muitų sąjungos1834Įkuriama Zollverein, muitų sąjunga1835Badenas, Nassau ir Hesse-Homburgas prisjungia prie Zollverein.1836Frankfurtas prisijungia prie Zollverein1838Zollverein muitų sąjungai priklausančios valstybės pritaria veliutų standartizavimui1840–47Bulvių maras prasideda didelėje Vokietijos dalyje1841Brunsvikas prisijungia prie Zollverein.1842Liuksemburgas prisijungia prie Zollverein.1848–49Prasideda Tautų Pavasaris. Pasiūloma ekonominė ir politinė vokiečių tautų sąjunga1851Hanoveris prisijungia prie Zollverein1852Oldenburgas prisijungia prie Zollverein1857Austrija ir Lichtenšteinas standartizuoja valiutas1864Prasideda Prūsijos ir Austrijos karas priš Daniją1865Švedija-Norvegija pasirašo laisvos prekybos sutartį su Zollverein1866Austrijos-Prūsijos karas per kurį Austrija praranda visą įtaką Vokietijoje1867Zollverein yra performuojama1868Šlėzvigas-Holšteinas, Saxe-Lauenburgas ir Mecklenburg-Strelitzas prisijungia prie Zollverein.1871Alsazė-Loreinas prisjungia prie muitų sąjungos
Įkuriama Vokietijos Imperija1888Miestai valstybės Hamburgas ir Brėmenas prisijungia prie muitų sąjungos.1919Įkuriama Veimaro Respublika. Liuksemburgas palieka Zollverein.

Kategorija:Vokietijos istorija
Kategorija:Ekonomikos istorija
Kategorija:Muitinė
Kategorija:1833 m.
Kategorija:Vokietijos užsienio politika