Pahangas

Šis straipsnis yra apie šiuolaikinę Malaizijos valstiją. Istorinė Pahango valstybė aptariama straipsnyje Pahango sultonatas.
{{Administracinis vienetas
| pavadinimas = Pahangas

| origpavadin = Pahang
| vėliava = Flag of Pahang.svg
|herbas = Coat of arms of Pahang.svg
| žemėlapis = Pahang in Malaysia.svg
| žemėlapio tekstas = 
| plotis = 300
| UTC= |UTCv= 
| valstybė = Malaizija
| valstRegionoVardas = Regionas | valstRegionas = Vakarų Malaizija
| admCentras = Kuantanas
| admVienetoVardas = Apygardų skaičius | admVienetoKiekis = 11
| kalbos = 
| įkurtas = 
| vadovotitulas = Sultonas |vadovas = Abdulachas
| vadovotitulas2 = |vadovas2 = 
| gyventojumetai = 2023|gyventoju = 1642400
| gyventojuVieta = |gyventojuRef = <ref>MALAYSIA, citypopulation.de'</ref>
| plotas = 35965
| plotoVieta = |plotoRef = 
| vandens = 
| tankumoVieta =
| aukščiausia vieta = 
| žemiausia vieta = 
| iso 3166-2 = MY-06
| tinklalapis = http://www.pahang.gov.my www.pahang.gov.my
| vikiteka = Category:Pahang 
}}

Pahangas () – viena Malaizijos valstijų, esanti rytinėje Malakos pusiasalio pakrantėje, pati didžiausia Vakarų Malaizijoje. Ribojasi su Kelantanu ir Terenganu šiaurėje, Peraku, Selangoru, Negeri Srmbilanu vakaruose, Džohoru pietuose. Pietryčiuose skalauja Pietų Kinijos jūra.

Administracinis centras – Kuantanas, sultono sostinė – Pekanas.

 Geografija 
Didžiąją dalį užima Pahango upės baseinas, vakaruose iškilę kalnai. Didelę dalį teritorijos užima atogrąžų džiunglės, tankiai išvagotos upių, kurios sudaro plačias aliuvines deltas (Pahangas, Kuantanas, Rompinas, Endau, Mersingas). Pahange iškilęs aukščiausias Malakos pusiasalio kalnas – Tahanas (2187 m). Įsteigti Kerau laukinės gamtos rezervatas, Taman Negaros nacionalinis parkas.

 Ekonomika 
Verčiamasi daugiausia kaučiuko pramone ir ryžių auginimu, taip pat išvežami kokosai, tabakas, gutaperča, rotangas, abaka. Kertant miškus plečiamos aliejinių palmių ir hevėjų plantacijos. Yra geležies rūdos (Rompinas), aukso (Raubas), alavo (Sungai Lembingo) telkinių. Pakrantėje išgaunamos gamtinės dujos, nafta.

Per Pahangą eina Kvala Lumpūro–Singapūro plentas, Gemaso–Kelantano geležinkelis, yra Tandžung Gelango uostas.


 Gyventojai 
2015 m. tautinė sudėtis: 70,6 % – bumiputerai (daugiausia malajai, taip pat batekai, semak beriai, semajai, čevongai, jahutai, džakunai, temokai, semalajai, temuanai), 14,88 % – kinai, 4,08 % – indai, 4,79 % – ne Malaizijos piliečiai. 2010 m. religinė sudėtis: 74,9 % – musulmonai, 14,4 % – budistai, 4,0 % – hinduistai, 1,9 % – krikščionys, 0,5 % – kinų liaudies religijos išpažinėjai.

 Didžiausi miestai 
 Kuantanas – 384,3 tūkst. gyventojų (2010 m.)
 Bentongas – 40,3
 Temerlohas – 36,7
 Mentakabas – 32,2
 Raubas – 31,8
 Pekanas – 27,7

 Administracija 
Pahangas padalintas į šias apygardas:
 Bera
 Bentongas
 Kamerono aukštumos
 Džerantutas
 Kuantanas
 Lipis
 Maranas
 Pekanas
 Raubas
 Rompinas
 Temerlohas

 Istorija 

 Iki sultonato 
Šiose srityse prie Pahango upės tikriausiai nuo seno buvo Transmalakinės prekybos centras, prekiaujantis su Kinija: tuometiniuose kinų šaltiniuose ji vadinta Phang ar Phanghang'' (朋豐) ir garsėjo savo alavo ir aukso ištekliais. Nuo VIII a. ši teritorija buvo valdoma malajų valstybės Šrividžaja, vėliau – javiečių valstybės Madžapahito. Nuo XIV a. Pahango teritorijos atsidūrė Melakos sultonato hegemonijoje.

 Pahango sultonatas (nuo 1470 m.) 

1470 m., nusilpus Malakai, jos rytinės teritorijos atskilo, taip susiformuojant Pahango sultonatui. Taip prasededa sultonato istorija ir sultonų linija. Tačiau dėl šių teritorijų per XV–XVIII a. nuolat kovojo kaimynai Džohoras, Ačehas ir kiti.

1887 m. sultonato valdžioje įsigalėjo britai. 1896 m. jis kartu su kitais pro-britiškais sultonatais sudarė Britų Malają ir buvo laikomas Federacine malajų valstija.

1948 m. Pahangas įsijungė į Malajos Federaciją, tapdamas viena iš Malaizijos valstijų. Jame išlikusi sultono institucija ir nuo XV a. besitęsianti dinastija.

 Šaltiniai 

Kategorija:Malaizijos valstijos