Sun Jatsenas

Sun Jatsenas (, 1866 m. lapkričio 12 d. – 1925 m. kovo 12 d.) buvo Kinijos revoliucionierius ir politinis lyderis. Kaip svarbiausia asmenybė nuverčiant paskutinę Kinijos imperatorių Čing dinastiją 1911 m. spalį ir įtvirtinant Kinijos Respubliką, Jatsenas dažnai vadinamas tautos tėvu. Jis buvo pirmasis laikinasis prezidentas 1912 m. įkurtoje Kinijos Respublikoje bei vėliau vienas iš Guomindano (KMT) įkūrėjų ir pirmasis šios partijos lyderis. Sunas buvo vienijanti asmenybė postimperialistinėje Kinijoje, aukštinamas tiek Kinijos Liaudies Respublikoje, tiek Taivane (o tai unikalu, turint omeny skirtingas šių šalių politines sistemas).

Nors Sunas laikomas vienu didingiausiu lyderiu moderniojoje Kinijos istorijoje, jo gyvenimas buvo pilnas nuolatinių kovų bei dažnų tremčių. Po pavykusios revoliucijos jis greitai neteko galios naujai įkurtoje respublikoje, tačiau sėkmingai lyderiavo revoliucinėms vyriausybėms prieš karo vadus, valdžiusius didžiąją dalį šalies. Sunas nebesulaukė laikų, kai jo partijos valdžia sustiprėjo Kinijoje. Jo partija, sudariusi trapų aljansą su komunistais, po Jatseno mirties suskilo į dvi frakcijas. Suno palikimas – politinė filosofija, žinoma kaip Trys tautos principai.

 Biografija 

Sun Jatsenas gimė 1866 m. lapkričio 12 d. Cuihengo kaime Siangšanyje (dabartinis Džongšanas, Guangdžou prefektūra, Guangdongo provincija, 26 km į šiaurę nuo Makau) hakų šeimoje.

Būdamas vaikas Sun Jatsenas klausydavosi seno Taipingo kario Lai han-ying (賴漢英) pasakojimų apie Taipingo maištą. Kelerius metus pasimokęs vietinėje mokykloje, trylikametis Sunas persikėlė gyventi pas savo vyresnėlį brolį Sun Mei, gyvenusį Honolulu. Sun Mei, kuris buvo 15 metų vyresnis už Suną buvo emigravęs į Havajus kaip darbininkas, kur tapo klestinčių pirkliu. Nors Sun Mei vėliau ne visada palaikė brolio revoliucinę veiklą, parėmė brolį finansiškai, taip suteikdamas Jatsenui galimybę eiti į mokslus. Sun Jatsenas mokėsi Iolani mokykloje, kur mokėsi anglų kalbos, matematikos ir mokslų. Anksčiau visai nemokėjęs anglų kalbos, Sun Jatsenas ją taip greitai įsisavino, kad net gavo Princo Deivido Kalakua apdovanojimą už išskirtinius pasiekimus. Mokydamasis Iolanyje jis susidraugavo su Tong Phong, vėliau įkūrusiu pirmąjį Kinijos-Amerikos banką. 1882 m. užbaigęs Iolanio mokyklą, Sunas vienam semestrui įstojo į Oahu koledžą (dabar Punahou mokykla) tolesnėms studijoms. Netrukus jis buvo išsiųstas atgal į Kiniją po to, kai susilaukė priekaištų iš brolio dėl planuojamo krikščionybės priėmimo, tačiau vėliau bent du kartus, 1900 ir 1901 m., į Havajus buvo grįžęs. 1904 m. kovo 4 d. jis įsigijo gimimo liudijimąSun Yat-sen: Certification of Live Birth in Hawaii www.scribd.com išleistą Havajų teritorijos, kuriame buvo parašyta, kad Sun Jatsenas gimė 1870 m. lapkričio 24 d. Kuloje, Maui.Sun Yat-sen’s strong links to Hawaii, Honolulu Star Bulletin "Sun renounced it in due course. It did, however, help him circumvent the Chinese Exclusion Act of 1882, which became applicable when Hawaii was annexed to the United States in 1898."

Būdamas JAV, Sunas labai susidomėjo Aleksandro Hamiltono ir Abraomo Linkolno idėjomis. Pats Sunas ne kartą yra pasakęs, kad Linkolno ištarti žodžiai „valdžia žmonių, žmonėms ir už žmones“ buvo įkvėpimas „Trims tautos principams“. Šios idėjos atsispindėjo jo ateityje parašytose knygose – pirmojoje, „Esminė Kinijos problema“ (1917), buvo analizuojamos kolonializmo problematika: Sunas įspėjo, kad „britai su tautomis elgiasi taip, kaip šilkaverpių fermeriai su savo vikšrais; kol jie gamina šilką, jis gerai jais rūpinasi; o jiems verpti liovusis sušeria žuvims.“ Antrojoje knygoje, „Tarptautinis Kinijos išsivystymas“ (1921), autorius pristatė savo detalius siūlymus apie Kinijos infrastruktūros plėtotę, kritikuodamas tiek laissez-faire, tiek marksistines idėjas, daugiau laikydamasis henrio Džordžo idėjų, ypač žemės vertės apmokestinimo.Sun Yat-Sen and Land Reform in China  Sun Jatseno priklausomybė ideologijai buvo labai lanksti – jis save titulavo šaižiu nacionalistu nacionalistams, socialistu socialistams ir anarchistu anarchistams. Jis net buvo pasakęs, kad „Trijų tautos principų tikslas yra sukurti socializmą ir anarchizmą“. Diskutuotina, ar šis eklektizmas atspindėjo nuoširdų siekį visiškai skirtingas doktrinas sujungti, ar tik oportunistinė povyza. Bet kuriuo atveju, jo lankstumas priešingose ideologijose leido jam tapti svarbiausia tautinio judėjimo asmenybe, nes jis buvo vienas iš nedaugelio, turėjusių gerus santykius su visomis judėjimo frakcijomis.

 Išnašos 

 Nuorodos 
 Biografija oficialioje Kinijos Respublikos svetainėje

Kategorija:Kinijos Respublikos prezidentai
Kategorija:Kinijos filosofai
Kategorija:Generalisimai