Katabanas

Katabanas (senovės pietų arabų kalba: QTBN, 15px15px15px15px,  Qataban) – istorinis Senovės Jemeno regionas ir valstybė, buvęs dabartinio Jemeno pietuose, su kultūriniu politiniu centru vadi Baihan. Iki V a. pietuose jis susisiekė su Ausano karalyste, kurią vėliau užkariavo, šiaurės vakaruose – su Saaba, o rytuose – su Hadramautu. Šiaurėje jį ribojo Ramlat al-Sabatain dykuma.

Katabano tauta buvo vadinama katabaniais, kurie kalbėjo katabanių kalba.

 Geografija 
Katabano kultūrinis ir politinis centras buvo kalnuotose vietovėse ties vadi Baihan, kur koncentravosi pagrindiniai miestai, pirmiausia Timna. Nuo V a. pr. m. e. Katabano teritorija siekė Adeno įlanką, tačiau stipresnių uostų valstybė nevaldė.

 Istorija 
Kaip ir kitos Senovės Jemeno valstybės Katabanas konsolidavo savo valdžią tikriausiai I tūkst. pr. m. e. pradžioje, o VIII a. pr. m. e. pastatyta sostinė Timna. Iš pradžių valstybė buvo stelbiama piečiau buvusio Ausano, tačiau po to, kai VII a. pr. m. e. Ausaną nusiaubė Saabos valdovo Kariba-il Vataro kariuomenės, šis prarado įtaką ir ilgainiui absorbuotas Katabano, kuris taip gavo priėjimą prie jūros.

Nuo VIII a. pr. m. e. Saabai tapus stipriausia valstybe Senovės Jemene, įgijusia hegemoniją kitų atžvilgiu, Katabanas buvo priverstas pripažinti jos viršenybę, tačiau neretai sukildavo. Tik V a. pr. m. e. sugriuvus Maribo užtvankai ir Saaboje prasidėjus nelaimėms, Katabanas vėl tapo stipria jėga, ypač įsigalėjusia paskutiniaisiais amžiais pr. m. e.

I a. pr. m. e. klajokliai himjaritai, užėmę Saabą, neilgai trukus užkariavo ir Katabaną, taip sukurdami Pirmąją Himjaro imperiją. Katabanas trumpai išsivadavo II a., bet po keliasdešimties metų buvo bėl okupuotas, šį kartą vakarinio kaimyno Hadramauto. III a. regionas vėl perėjo Himjaro valdžion, kur išliko iki VI a., t. y. Aksumo imperijos įsigalėjimo regione.

 Valdovai 
VardasDataPastabosWaraw'il VIII a. pr. m. e.Nežinoma sekaŠahr Yigal IHaufi'amm Yuhan'im IYada'ib Yigal I apie 375 m. pr. m. e.užpuolė SaabąYada'ib Yanuf Yuhan'imHaufi'amm Yuhan'im IIPirmasis tituluojamas mukaribuŠahr Yigal YuhargibYada'ib Dhubyan Yuhan'imapie 220–205 m. pr. m. e.Šahr Ghailan IŠahr Hilal IPaskutinis tituluojamas mukaribuNežinoma sekaŠahr Ghailan IIYada'ib Dhubyan YuhargibŠahr Yigal IIŠahr Hilal IIŠahr Hilal IIIŠahr Yigal Yuhargib IIapie 80 m. pr. m. e.Nepriklausomos karalystės pabaiga. Užkariautas Himjaro.Haufi'amm Yuhan'im IIIŠahr Yigal Yuhargib III apie 45–65Waraw'il Ghailan Yuhan'imFara'karib IIYigal YuhargibFara'karib IIIŠahr Hilal YuhaqbidNabat Yuhan'imapie 140 m.Marthadapie 160 m.

 Nuorodos 

 Korotayev A. Socio-Political Conflict in the Qatabanian Kingdom? (A preliminary re-interpretation of the Qatabanic inscription R 3566). Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 27 (1997): 141–158.

Kategorija:Senovės Jemenas