Antnemunio valsčius

Antnemunio valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Panemuninkai, vėliau – Taukotiškės, Dubėnai, Rumbonys.

 Istorija 

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Kalvarijos apskričiai. 1885 m. valsčiuje gyveno 4572 žmonės.

1918 m. įvyko Rumbonių parapijos susirinkimas. Šiame susirinkime dalyvavo 30 žmonių iš 16 kaimų (Žaunieriškių, Bakšių, Jasunskų, Kriaunių, Dubių, Dubėnų, Margaravos, Jevaišonių, Praniūnų, Junonių, Mikutiškių, Panemuninkų, Medžiukų, Miklusėnų, Dubenkos, Navickų kaimų). Dauguma prisidėjusių buvo kunigai arba klebonai, kurie tikėjosi valdyti ir parapiją, ir valsčių. Šiam susirinkimui pirmininkavo Kazys Motūza. Susirinkime buvo nuspręsta, jog naujajam valsčiui Alytaus apskrities taryboje atstovaus: Vincas Gavelis, Antanas Mitrulevičius, Juozas Mankauskas ir Matas Boza. Valsčiaus centru pasirinkti Dubėnai. Alytaus apskrities suvažiavime buvo nutarta vadintis ne valsčiumi, o parapijų tarybomis. Tarybos pirmininku buvo Jonas Račkauskas. Naujajam valsčiui buvo sunkūs pirmieji metai, tarybos nariams trūko žinių, kaip valdyti jį. Policijos ir teismo valsčius neturėjo, o po Pirmojo pasaulinio karo užsilikę vokiečių kariai plėšikavo, žudė, degino namus. Buvo paskirti naktiniai sargai, tačiau jie nedaug padėjo, tik išvarydavo vietinius plėšikus iš valsčiaus, bet jie ir vėl rasdavo kelią atgal. 1918 m. pabaigoje buvo išrinkta švietimo, apsaugos ir maitinimo komisijos. 1919 m. pradžioje valsčius buvo iš pagrindų pertvarkytas, išrinktas viršaitis. 1933 m. valsčius buvo panaikintas ir prijungtas prie Alytaus valsčiaus.Akiras – Biržys. Lietuvos miestai ir miesteliai. – Kaunas, 1931. – T. 1: Alytaus apskritis: Dzūkų kraštas, p. 213–216.

1923 m. buvo 440 ūkių ir 40 gyvenamųjų vietovių. 1933 m. buvo 3 mokyklos – Dubėnų mokykla, Panemuninkų mokykla ir Daujotiškių mokykla.

|-
| 1888 m.  || || 5702 || || ||
|-
| 1923 m.  || 82 || 2944 || 543 || || 40 gyvenviečių 
|-
| 1932 m. || 54 || 3174 || || 7 seniūnijos  ||
|}

 Vadovai 
 Martynas Dumbliauskas, 1932 m.

 Suskirstymas 
 Pagrindinė gyvenvietė  Seniūnija, 1932 m. Dubėnai  Dubėnų seniūnija Jovaišonys  Javaišonių seniūnija Kriauniai  Kriaunių seniūnija Norkūnai  Norkūnų seniūnija Panemuninkai  Panemuninkų seniūnija Praniūnai  Praniūnų seniūnija Sabališkės  Sabališkių seniūnija Iš viso:  7 seniūnijos

 Gyvenvietės 

1933 m. valsčiuje buvę kaimai:

 Bundoriai
 Daujotiškiai
 Dubėnai
 Dubenka
 Dubiai
 Jasunskai (Jaciunskai)
 Jevaišionys
 Junoniai
 Kėdariškiai
 Kižiai
 Kriaunos
 Mardosai
 Mardosėliai
 Margarava
 Mendvinkai
 Mikosa
 Mikutiškiai
 Navienai
 Panemunykai
 Paplauskai
 Praniūnai
 Raudonykiai
 Rumbonys
 Sabališkiai
 Sabeliškeniai
 Smolnica
 Stražiškiai
 Vitautiškiai
</div>

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 2944 žmonės:
 Lietuviai – 96,33% (2836)
 Lenkai – 2,54% (75)
 Kiti – 1,12% (33)

 Šaltiniai 

Kategorija:Alytaus apskrities valsčiai
Kategorija:Kalvarijos apskrities valsčiai
Kategorija:Suvalkų gubernijos valsčiai