Vakarų Kazachstano sritis

Vakarų Kazachstano sritis () – sritis šiaurės vakarų Kazachstane. Iš šiaurės ir vakarų ribojasi su Rusija, iš pietų – su Atyrau sritimi, ir rytų – su Aktiobės sritimi. Administracinis centras – Oralas.

Vakarų Kazachstano sritis tarybiniais metais vadinta Uralsko sritimi.

 Geografija 
Sritis yra Pakaspijo žemumos šiaurinėje dalyje: būdingos lygumos su dideliais smėlynų masyvais ir įdubomis. Šiose neretai telkšo druskingi ežerai ar druskos lygumos. Šiaurinėje dalyje siekia Bendrojo Syrto pakraštį. Jame yra aukščiausia srities vieta – Ičkos kalva (259 m). Rytuose – Pauralės plynaukštės pakraštys.

Klimatas ryškiai žemyninis, su karšta ir sausa vasara, bei šalta ir nesnieginga žiema. Vidutinė liepos mėnesio temperatūra 24-26 °C, sausio mėnesio – nuo -11 iki -14 °C. Metinis kritulių kiekis nuo 300 mm šiaurėje iki 180 mm pietuose. Būdingi stiprūs vėjai: žiemą – buranai, vasarą – sausvėjai.

Upės priklauso nenuotakiam Kaspijos jūros baseinui. Pagrindinė upė – Uralas, su intakais Ileku, Utva, Kušumu. Vakaruose į nenuotakų Kamyšo-Samaros duburį teka Didysis Uzenis ir Mažasis Uzenis. Dauguma upių nevandeningos, didžiąją metų dalį sausos, susiskaidžiusios į ežerėlius ir tvenkinius. Srityje daug nenuotakių, druskingų ežerų: Šalkaras, Aralsoras, gėli ežerai yra Kamyšo-Samaros, Itmurynkolio, Rybnyj Sakrylo.

Vakarų Kazachstano šiaurėje būdingos stepės, kurios pietuose pereina į pusdykumes. Upių slėniuose būdingos lankos, Syrte ir prie Uralo upės išlikę nedidelių miškelių (beržai, topoliai, ąžuolai, guobos). Pietvakariuose yra pušų, baltųjų akacijų giraičių.

 Gyventojai 
Apie pusę srities gyventojų sudaro kazachai, 38 % – rusai, 6 % – ukrainiečiai, 2 % – totoriai. Sritis gyvenama retai (4,1 žm./km²), ypač pietuose; tankiau gyvenamas Uralo slėnis, šiauriniai rajonai (5-7 žm./km²)http://bse.sci-lib.com/article114377.html.

Svarbiausios gyvenvietės:
 Oralas
 Aksajus
 Čiapajevas

 Šaltiniai