Adolfas Laimutis Telksnys

Adolfas Laimutis Telksnys (1930 m. lapkričio 24 d. Runionyse, Alantos valsčiuje – 2022 m. spalio 24 d. Vilniuje)Adolfas Laimutis Telksnys. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2018-06-27. Nuoroda tikrinta 2022-10-24.Mirė Lietuvai internetą atvedęs mokslininkas Adolfas Laimutis Telksnys. LRT. 2022-10-24. Nuoroda tikrinta 2022-10-24. – inžinierius elektrotechnikas, informatikas, kibernetikas, interneto plėtros Lietuvoje pradininkas.

 Biografija 
Gimė mokytojų Onos ir Adolfo Telksnių šeimoje. Augo kartu su dviem jaunesniais broliais – jie Lietuvos visuomenei irgi yra gerai žinomi: vyresnysis Vygandas buvo kompozitorius, jaunesnysis Gintautas buvo architektas. Žmona Jūra (1937–1997).

1953 m. tuometiniame Kauno politechnikos institute (dabar KTU) įgijo inžinieriaus elektrotechniko specialybę. Aspirantūroje mokėsi pas akademiką V. S. Pugačiovą, Maskvoje, TSRS Mokslų akademijos Automatikos ir telemechanikos institute, kuriame ir įgijo technikos mokslų kandidato laipsnį.

 Darbinė veikla 
Savo darbinę veiklą pradėjo 1953 m. kaip Lietuvos valstybinio projektavimo instituto inžinierius. Sparčiai kilo karjeros laiptais – vyresnysis inžinierius, vėliau – Elektrotechnikos sektoriaus vadovas. Baigęs aspirantūrą ir grįžęs į Lietuvą, 1960 m. tapo Skaičiavimo mašinų spec. konstravimo biuro prie Vilniaus skaičiavimo mašinų gamyklos vyriausiuoju inžinieriumi. Nuo 1965 m. – Matematikos ir informatikos instituto Atpažinimo procesų skyriaus vadovas, Nuo 1980 iki 2011 m. Lietuvos mokslų akademijos tikrasis narys, vėliau – emeritas. 1994 m. – ir UNESCO katedros „Informatika humanitarams“ vadovas. 1991–1998 ir 1999–2008 m. Lietuvos mokslo tarybos narys.

A. Telksnys sukūrė originalią teoriją ir konstruktyvius metodus atsitiktinių procesų savybėms atpažinti, tyrinėjo ir sukonstravo specializuotas skaičiavimo mašinas atsitiktinių signalų analizei ir rašto ženklams atpažinti. Mokslinius tyrimus tęsė nagrinėdamas atsitiktinių procesų, lietuvių k. garsų, savaime besiformuojančių puslaidininkinių struktūrų analizės ir atpažinimo problemas, spręsdamas multimedijos sistemų kūrimo bei kompiuterių tinklų plėtros ir panaudojimo klausimus. Paskelbė 162 mokslinius straipsnių bei padarė 6 išradimus. Skaitė procesų analizės ir atpažinimo, informacijos perdavimo ir apdorojimo paskaitų kursus VDU ir KTU studentams. Mokslinių žurnalų Informatica, Informacinės technologijos ir valdymas, Elektronika ir elektrotechnika, Tamkang Journal of Science and Engineering redakcinių kolegijų narys.

 Projektinė ir kt. veikla 
 Lietuvos informacinės visuomenės plėtros strateginio plano ir koncepcijos rengimo ekspertų grupės vadovas;
 Informacinių technologijų ir telekomunikacijų plėtros strategijos ekspertų grupės vadovas;
 Kaimiškųjų vietovių informacinių technologijų plačiajuosčio tinklo RAIN () projekto vadovas;
 LR Prezidento žinių visuomenės tarybos narys;
 Lietuvos MA Elektrotechnikos ir informatikos sekcijos pirmininkas;
 Lietuvos mokslo ir studijų kompiuterių tinklo LITNET valdybos pirmininkas;
 Lietuvių k. komisijos narys;
 Lietuvos kultūros paveldo skaitmeninimo tarybos narys;
 Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos narys;
 Buvęs Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos tarybos (iki 2008 m.) narys;
 Europos gigabitinio akademinio kompiuterių tinklo GEANT () Lietuvos mokslo ir studijų kompiuterių tinklo LITNET dalies vadovas;
 ES e-infrastruktūros plėtros grupės () ekspertas;
 Europos Komisijos Ateities technologijų tyrimo instituto () ekspertas Informacinės visuomenės plėtros klausimais;
 Tarptaut. informacijos apdorojimo federacijos IFIP () Teorinio ir praktinio modeliavimo grupės narys.

 Pripažinimas 
 Apdovanotas dviem Lietuvos valstybinėmis premijomis už rašto ženklus skaitančio automato „Rūta-701“ sukūrimą (1968 m.) ir darbų ciklą „Nestacionarių atsitiktinių procesų atpažinimo teorija ir metodai“ (1980 m.)
 1998 m. suteiktas Kauno technologijos universiteto Garbės daktaro laipsnis
 Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Informacinės technologijos lietuvių kalbai ir kultūrai (1995–2007)“ (2008 m.)
 Pasaulinės parodos „EXPO 2000“ Hanoveryje (Vokietija) medaliu už multimedijos kompiuterinę kompaktinę plokštelę „Lietuvių tarmės. Kompiuterinis žodynas. 1 dalis“ („Lithuanian Dialects. Multimedia Dictionary. Volume 1“, 2000)
 Lietuvos Didžiojo Kunigaikščio Gedimino IV laipsnio ordinu už nuopelnus Lietuvos valstybei ir už pastangas garsinant Lietuvos vardą pasaulyje bei padedant integruotis į pasaulio valstybių bendriją (2001 m.).
 Lietuvos mokslų akademijos atminimo medalis (2020 m.).
 Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius už nuopelnus Lietuvai ir už Lietuvos vardo garsinimą pasaulyje (2021 m.).

 Šaltiniai 

 Kas yra kas Lietuvoje 2009. Auksinis tūkstantmečio leidimas

Kategorija:Lietuvos mokslo premijos laureatai
Kategorija:KTU garbės daktarai