Lietuvos vietovardžiai

Lietuvos vietovardžiai – Lietuvos gyvenviečių, vandens telkinių, miškų ir kitų geografinių objektų, nusakančių vietovę, pavadinimai. 1991 m. įkurtas Lietuvių kalbos instituto Vardyno skyrius, be kita ko kaupiantis informaciją ir apie vietovardžius.

Vietovardžiai Lietuvoje yra svarbi kultūros ir etninės tapatybės dalis. Juose užkoduojamos ne tik žinios apie vietovės geografines, kraštovaizdžio savybes, augaliją ir gyvūniją, bet ir apie krašto istoriją – jie yra tautos atmintis. Jose atsipindi ir pagonybės mitologija, neretai jie siejami su sakmėmis, padavimais, tikėjimais.

Be to, dauguma Lietuvos vietovardžių yra baltiški, ir atspindi senąsias baltų kalbas, kartu yra suprantami baltiškąją tradiciją tęsiantiems Lietuvos gyventojams. Per daug okupacijos metų vietovardžius buvo bandoma ištrinti, juos keisti slaviškais ar germaniškais. Sovietmečių sunaikinus daugybes kaimų ir viensėdžių, daug vietovardžių buvo išbraukti iš žemėlapių. Lietuvoje vyksta judėjimas siekiantis juos išlaikyti atmintyje, įamžinti bei atkurti.

2018 m. birželio 14 d. Lietuvos seimas nutarė paskelbti 2019-uosius metus Vietovardžių metais.LR Seimo nutarimas Nr. XIII-1273 2019 m. sausio 16 d. vyriausybė patvirtino atitinkamų priemonių planą.LR Vyriausybės nutarimas Nr. 39 Dėl savo svarbos Lietuvos kultūroje 2020 m. vietovardžiai buvo įtraukti į Nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąvadąVietovardžiai: atminties ir vartojimo tradicija.

 Norminimas 

Lietuvos vietovardžių kalbinė šaka – toponimika – nagrinėjama nuo XX a. pradžios. Jos pradininku laikomas Kazimieras Būga,Aleksandras Vanagas. K. Būga – lietuvių onomastikos pradininkas. – Lietuvių kalbotyros klausimai, 1980, t. 20 // psl. 27–34. vėliau aktyviai dirbo Antanas Salys.Antanas Salys. Raštai, t. 2: Tikriniai vardai. – Roma, 1983. XX a. 2-ojoje pusėje vietovardžių norminimą daugiausia atliko Aleksandras Vanagas. Lietuvių kalbos institute yra surinkta didelė vietovardžių kartoteka, kurios pagrindu rengiamas Lietuvos vietovardžių žodynas, kurio nuo 2008 m. išleisti 3 tomai (nuo A iki H raidės).Lietuvos vietovardžių žodynas. Lituanistika.lt (tikrinta 2022-01-23). Žodynas remiasi 600 000 įrašų kartoteka.Vitalija Maciejauskienė. „Lietuvos vietovardžių žodynas“: pobūdis ir sandara. – Lituanistica, 2002, Nr. 2(50). // psl. 102–117 

 Pavadinimas  Leidimo metai  Leidykla  Autoriai  Apimtis ir turinys III Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas, I tomas, 372 psl.  1974  „Mintis“, Vilnius  Vietovardžius patikrino, jų formas tikslino, sukirčiavo ir nurodė kirčiuotes Aleksandras Vanagas  sukirčiuota, pateikiama pagal administracinę priklausomybę, tik gyvenvietės III Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas, II tomas, 400 psl.  1976  sukirčiuota, pateikiama pagal abėcėlę, tik gyvenvietės „Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas“  1981  „Mokslas“, Vilnius  Aleksandras Vanagas  upių ir ežerų etimologinis žodynas Kalbos praktikos patarimai: Priedas „Vietovardžiai“, 357–432 psl.  1985  „Mokslas“, Vilnius  Aleksandras Vanagas  ~5000 vietovardžių, sukirčiuota „Vietovardžių kirčiavimo žodynas“  1994  „Kultūra“, Vilnius  sudarytojai Marytė Razmukaitė ir Vytautas Vitkauskas  „Vietovardžių žodynas“, 462 psl.  2002  Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, Vilnius  Aldonas Pupkis (sudarytojas ir vyr. redaktorius), Marytė Razmukaitė (sudarytoja), Rita Miliūnaitė  ~12 000 vietovardžių, sukirčiuota Vietovardžių žodynas  2007  elektroninis http://vietovardziai.lki.lt/  sudarytojai Marytė Razmukaitė ir Aldonas Pupkis  Parengtas remiantis 2002 m. popieriniu šio žodyno leidimu, ~12 000 vietovardžių, sukirčiuota „Lietuvos vietovardžių žodynas“  nuo 2008  Lietuvių kalbos instituto leidykla, Vilnius  Laimutis Bilkis, Vitalija Maciejauskienė, Marytė Razmukaitė  Iš gyvosios lietuvių kalbos užrašyti vietovardžiai. Šalia nurodomi įvardijamieji objektai ir vietovardžių paplitimas. Vietų vardai išdėstomi kilminiais lizdais, t. y. tos pačios kilmės vietovardžiai sudaro vieną žodyno straipsnį. Sudarius lizdus paaiškinama juose pateiktų vietovardžių kilmė. Lietuvos vietovardžiai  elektroninis http://www.vlkk.lt/aktualiausios-temos/lietuvos-vietovardziai   VLKK  Valstybės įmonė „Registrų centras“  elektroninis Valstybės įmonė „Registrų centras“: Vieša paieška Adresų registre  Registrų centras  pateikiami gyvenviečių pavadinimai vardininko ir kilmininko linksniuose, nekirčiuota, neaiškus ryšys su kalbos norminimo institucijomis (LKI ir VLKK) Lietuvos vietovardžių geoinformacinė duomenų bazė  elektroninis Lietuvos vietovardžių geoinformacinė duomenų bazė (Ekalba.lt)  LKI   Istorinių vietovardžių duomenų bazė  elektroninis Istorinių vietovardžių duomenų bazė  VLKK ir Registrų centras  

Oficialiai patvirtinti sąrašai

Nuo 1997 m. Valstybinė lietuvių kalbos komisija prie Vyriausybės savo nutarimais tvirtina ir atnaujina pagrindinių vietovardžių sąrašus, pateikdama jų kirčiavimą ir kirčiuotes.

 Data  Teisės aktas  Aprašymas 1997-08-28  VLKK nutarimas Nr. 63 1997-08-28 VLKK nutarimas Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo  Pirmasis sąrašas, kuriame pateikta 2560 vietovardžių. 2006-11-09  VLKK nutarimas Nr. N-8(109) 2006-11-09 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ pakeitimo  Išbraukti, pakeisti, įrašyti nauji vietovardžiai. 2011-05-19  VLKK nutarimas Nr. N-2(123) 2011-05-19 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ papildymo  Įrašytas 1 vietovardis. 2013-02-28  VLKK nutarimas Nr. N-1(137) 2013-02-28 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ papildymo  Įrašyti etnografiniai regionai, pakeisti keli vietovardžiai. 2014-01-30  VLKK nutarimas Nr. N-1(150) 2014-01-30 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ pakeitimo  Patikslinti etnografinių regionų vardai. 2014-06-12  VLKK nutarimas Nr. N-4(153) 2014-06-12 VLKK nutarimas Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo papildymo  Įrašytas 1 vietovardis. 2014-12-11  VLKK nutarimas Nr. N-6(155) 2014-12-11 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ pakeitimo  Patikslintas 1 vietovardis. 2017-03-30  VLKK nutarimas Nr. N-1(160) 2017-03-30 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės Lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ papildymo  Patikslintas 1 vietovardis. 2017-04-27  VLKK nutarimas Nr. N-2(161) 2017-04-27 VLKK nutarimas Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos prie Lietuvos Respublikos Seimo 1997 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 63 „Dėl Lietuvos vietovardžių sąrašo“ pakeitimo  Patikslinti keli vietovardžiai.

Kartoteka

XX a. sukaupta apie 600 000 vietovardžių kartoteka. Tai iš gyvosios kalbos užrašytų vietovardžių abėcėlinė kartoteka, telpanti 432 stalčiukuse. Vietovardžiai juose perrašyti iš K. Būgos tikrinių žodžių kartotekos, vietovardžių bylų, PKK kartotekos (1935–1937 m. Pavardžių ir vietovardžių komisijos organizuotas, kalbininkų atliktas gyvenamųjų ir negyvenamųjų vietų vardų surašymas), Lietuvos žemės vardyno anketų (standartizuotuose lapuose „Žemės vardai“ mokytojai ir girininkai XX a. tarpukariu užrašė per 150 000 vietovardžių). Kartotekoje yra ir vietovardžiai, surinkti po II pasaulinio karo. 1959–1976 m. buvo organizuojamos Toponimikos grupės (įsteigtos 1958 m. Lietuvių kalbos ir literatūros institute) darbuotojų individualios ekspedicijos į Klaipėdos krašto teritoriją ir Pietryčių Lietuvos dalį. 1976–1986 m. Lietuvių kalbos ir literatūros institutas kartu su Paminklų apsaugos ir kraštotyros draugija suorganizavo 11 kompleksinių kalbos duomenų rinkimo ekspedicijų, kuriose be kita ko rinkti ir vietovardžiai. Vieni vietų vardai buvo visiškai nauji, dar nebuvę užrašyti, kiti – tarpukariu užrašytų vietovardžių dublikatai ar kiek pakitę jų variantai.Pokalbis su kalbininke Dalia Sviderskiene: pažinti vietovardžius – pažinti ir vietas, vardų kūrėjus bei vartotojus. 2021-05-26, Lrt.lt (tikrinta 2022-02-14).

Šaltiniai

Nuorodos
 Valstybinės lietuvių kalbos komisijos skiltis „Lietuvos vietovardžiai“ (Vlkk.lt) 

Kategorija:Onomastika