Piliakalnių piliakalnis (Marijampolė)

Piliakalnių piliakalnis (valstybės saugomas kultūros paminklas: unikalus kodas - 5097; senas registro kodas - A239P; senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AR341) – piliakalnis Marijampolės savivaldybės teritorijos šiaurės vakarinėje dalyje, Piliakalnių kaime, į šiaurę nuo Šunskų (Šunskų seniūnija), Rytupio kairiajame krante.

Pasiekiamas keliu Marijampolė – Šunskai, už Šunskų pavažiavus link Kazliškių, Sarakuose pasukus į kairę vakarų kryptimi, už 920 m ties kelio posūkiu į kairę pasukus į dešinę šiaurėn, už 190 m yra už sodybos.

 Piliakalnis 
kairėje|miniatiūra|3D modelis|250x250px
Įrengtas nedidelėje kalvoje, esančioje aukštumos kyšulyje, įsiterpiančiame į Rytupio slėnį. Bendras jo ilgis rytų – vakarų kryptimi 120 m, didžiausias plotis – 90 m. Šlaitai nuo slėnio pusės statūs, iki 4 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 25 m ilgio ir 27 m pločio šiaurės vakarų krašte, kuriame supiltas 30 m ilgio, 1,5–2 m aukščio ir iki 12 m pločio pylimas, o už jo iškastas 8 m pločio ir 0,5 m gylio griovys. Aikštelės šiauriniame krašte supiltas 0,4 m aukščio ir 3,5 m pločio pylimas. Pylimas apardytas bulviarūsių, jo dalis apie 1964 m. nukasta upelio užtvankai, o šiauriniame šlaite - karjero vieta. Piliakalnis apaugęs liepomis.

Į pietus nuo piliakalnio, 0,3 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Šiaurinėje piliakalnio papėdėje per pelkę ėjo 2 kūlgrindos: viena 20x3 m dydžio, kita, 150 m į pietus nuo pirmosios – 40x0,6 m dydžio.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. 1972 m. paskelbtas respublikinės reikšmės archeologijos paminklu AR341Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. Vilnius, 1973, p. 122., 1997 m. įrašytas į Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąrašą (A239)Valstybės žinios, 1998, vasario 7, Nr. 14., 1998 m. gegužės 19 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 612 paskelbtas kultūros paminklu A239PValstybės žinios, 1998, gegužės 20, Nr. 49., 2005m. balandžio 29 d. pripažintas valstybės saugomu paminkluDėl nekilnojamųjų kultūros vertybių pripažinimo saugomomis, 2004 m...  

Paminklo teritorijos plotas 0,30 ha. 

 Tyrimai 
Piliakalnis žinomas nuo seno, tarpukariu buvo ūkininko Juozo Akelaičio žemėje. Kaip kultūros paveldo objektą jį 1935 m. išaiškino Valstybės archeologijos komisijaValstybės archeologijos komisijos medžiaga. – Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka, f. 1, ap. , b. 30, l. 193–198..

1954 m. piliakalnį žvalgė Lietuvos mokslo akademijos Istorijos institutas. Aikštelėje aptiktas kultūrinis sluoksnis su degėsiais, anglimis, apdegusio molio tinko trupiniais.Lietuvos TSR archeologijos atlasas, t. 2. Vilnius: Mintis, 1975, p. 135, Nr. 579.. 

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

 Šaltiniai 

 Kaminski A. Materialy do bibliografii archeologicznej Jacwiezy od I do XIII w. – Materialy Starozytne, t. 1. Warszawa, 1956, str. 241.
 Petras Tarasenka. Užnemunės krašto piliakalniai. Vilnius. 1997, p. 106-107.

 Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Piliakalniai
 Kultūrosvertybių registras
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga 
 Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai

Kategorija:Piliakalniai Marijampolės savivaldybėje