Šiaulių valsčius

Šiaulių valsčius (, taip pat Sutkūnų valsčius) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Šiauliai (carmečiu – Vinkšnėnai ir Sutkūnai).

 Istorija 

Nuo XV a. Šiaulių valsčius (pavietas) priklausė Lietuvos didžiajam kunigaikščiui. 1522 m. minimas LDK Šiaulių valsčius, įsikūręs buvusios Šiaulių žemės teritorijoje. 1524 m. birželio 11 d. Ldk Žygimanto Senojo raštu Šiaulių valsčius (pavietas) perduotas valdyti Vilniaus vyskupui Jonui. 1531 m. minimas Šiaulių vaitas Laurynas. 1667 m. paviete buvo 75 bajorų dūmai. Iki XVIII a. valsčius priklausė Šiaulių ekonomijai. XVIII a. pabaigoje valsčius panaikintas.

Atkurtas 1861 m. panaikinus baudžiavą, faktiškai pradėjo veikti 1864 m. Kauno gubernijoje. Valsčiui priklausė Bridai, Kėbliai, Sutkūnai, Vinkšnėnai, Jurgeliškė, Mėsmedis, Smilgiai, Stirvaičiai, Aukštrakiai, Pakarčiūnai, Masiuliškės, Vijoliai ir Balių vienkiemis. Sutkūnų kaime caro valdžia įkūrė valsčiaus centrą, kuris administravo visą Gubernijos dvaro teritoriją. Valsčiaus reikalams 1864–1865 m. pastatytas ilgas medinis namas, kurio vienoje pusėje įsikūrė valsčiaus administracija. Dirbo 5 aukštesnės valdžios skirti žmonės viršaitis, raštininkas, policininkas, taikos teisėjas ir mokytojas. Visi tarnautojai buvo iš kitur atvykę rusai. Draudė kalbėti lietuviškai. Dvarininkai ir bajorai valsčiui nebuvo pavaldūs.Steponas Balčiūnas. Brydė Saulės žemėje. Šiauliai, Saulės delta, 2010 m., 41 psl.

Valsčius veikė visu XX a. tarpukariu. Po 1923 m. 1 vietovė prijungta iš Gruzdžių valsčiaus. Šiaulių valsčius galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šiaulių rajonui (13 apylinkių).

|-
| 1877 m. || || 6112 || 539 kiemai  || 3 seniūnijos || 58
|-
| 1923 m.  || 437 || 11 497 || 2408 || || 120 gyvenviečių 
|-
| 1932 m. || 348 || 10061 || || 15 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 407 || || || 13 apylinkių  ||
|}

 Vadovai 
 Vaclovas Murauskis, 1932 m.

 Suskirstymas 
 Pagrindinė gyvenvietė  Seniūnija, 1932 m.  Apylinkė, 1949 m. Aleksandrija  Aleksandrijos seniūnija  - Andrijava  Andrejavos seniūnija  - Aukštelkė  Aukštelkių seniūnija  Aukštelkės apylinkė Bertužiai  -  Bertužių apylinkė Bridai  Bridų seniūnija  Bridų apylinkė Daušiškiai  Daušiškių seniūnija  Daušiškių apylinkė Džiuikiai  Džiuikų seniūnija  Džiuikių apylinkė Ilgviečiai  Ilgviečių seniūnija  - Kairiai  Kairių seniūnija  Kairių apylinkė Kirbaičiai  Kirbaičių seniūnija  Kirbaičių apylinkė Kužiai  Kužių seniūnija  Kužių apylinkė Lieporiai  -  Lieporių apylinkė Lingailiai  -  Lingailių apylinkė Lukšiai  -  Lukšių apylinkė Mikailaičiai  Mikailaičių seniūnija  - Radviliai  Radvilių seniūnija  - Šapnagiai  Šapnagių seniūnija  Šapnagių apylinkė Verduliai  Verdulių seniūnija  - Vinkšnėnai  Vinkšnėnų seniūnija  Vinkšnėnų apylinkė Iš viso:  15 seniūnijų  13 apylinkių

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 11 497 žmonės:1923 m. surašymo duomenys
 Lietuviai - 97,31% (11188);
 Rusai - 1,6% (185);
 Latviai - 0,43% (49);
 Žydai - 0,19% (22);
 Vokiečiai - 0,16% (18);
 Lenkai - 0,1% (12);
 Baltarusiai - 0,03% (4);
 Kiti - 0,17% (19).

 Žymūs žmonės 

|-
| 1863 || Juodžiai || Naftalis Fridmanas, žydų politikas ir advokatas || 1921
|-
| 1903 || Vaišnoriai || Stasys Lūšys, ekonomistas || 1980
|-
| 1908 || Juodinkiai || Antanas Lešinskas, agronomas || 1976
|-
| 1917 || Žeimiai || Anastazas Janulis, pasipriešinimo dalyvis || 1989
|-
| 1920 || Voveriškiai || Vaclovas Dargužas, veterinaras || 2009
|-
| 1936 || Pykuoliai || Vytautas Juozapaitis, kompozitorius, dirigentas || 2025
|-
| 1942 || Pykuoliai || Jurgis Juozapaitis, kompozitorius ||
|}

 Šaltiniai 

Kategorija:LDK valsčiai
Kategorija:Šiaulių apskrities valsčiai
Kategorija:Kauno gubernijos valsčiai