Kortajo kultūra

Kortajo kultūra () – neolito archeologinė kultūra, pavadinta pagal radinius prie Kortajo miestelio Nešatelio ežero vakariniame krante (Šveicarija).

 Arealas 
Kortajo kultūra 3800–2500 m. pr. m. e. buvo paplitusi dabartinėje Šiaurės vakarų Šveicarijoje ir rytų Prancūzijoje. Ji susiklostė iš Šasė kultūros ir vietinių kultūrų.

 Kultūra 
Kortajo kultūrai būdingi tamsios spalvos poliruoti, dažniausiai neornamentuoti, siek tiek profiliuoti apskritadugniai indai ir elnio rago dirbiniai, puošti geometriniai ornamentais. Šveicarijos teritorijoje gyvenvietės daugiausia kurtos ežerų pakrantėse, žmonės gyveno ant polių statytuose stulpiniuose stačiakampiuose būstuose; rasta gyvenviečių, aptvertų daugiau, kaip 2 m aukščio medinėmis tvoromis. Prancūzijos teritorijoje gyventa urvuose arba atvirose gyvenvietėse.

Kortajo kultūros žmonės vertėsi medžiokle ir žvejyba, augino javus, laikė naminius gyvulius, veisė sodus – dažniausiai sodino obelis. Naudojo daugiausia titnaginius ir raginius medinius įrankius; rasta titnaginių gremžtukų, grandukų, strėlių antgalių, raginių žeberklų ir iečių antgalių, medinis samtis. Ankstyvesnio laikotarpio keramikai būdinga plonasieniai indai, vėlyvesniu – puošni inkrustacija. Kortajo kultūros veikiama susiklostė Lagocos kultūra.

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Alain Orcel; John Francuz, Les vestiges des villages Cortaillod : état des recherches en 1980 (sédimentologie, structures et chronologie), Bern: Staatlicher Lehrmittelverlag, 1981. OCLC 63395329
 Schibler, J. 2006. The economy and environment of the 4th and 3rd millennia BC in the northern Alpine foreland based on studies of animal bones. Environmental Archaeology 11(1): 49-64
 Werner E. Stöckli, civilisation de Cortaillod, 2005

Kategorija:Europos neolito kultūros
Kategorija:Prancūzijos archeologija
Kategorija:Šveicarijos archeologija