Kultūros paveldas

Kultūros paveldas – per kelias kartas perimtos etniniu, istoriniu, estetiniu ar moksliniu požiūriu svarbios kultūros vertybės. Kultūros paveldas skirstomas į materialųjį ir nematerialųjį paveldą. Kultūros paveldas su gamtos paveldu sudaro Pasaulio paveldą.

 Istorija 
Kultūros paveldo samprata klostėsi šimtmečius. Ilgą laiką kultūros paveldu laikyti pavieniai architektūros, dailės, archeologijos ir istorijos paminklai. Nuo XX a. antrosios pusės kultūros paveldą imta traktuoti kaip kultūrinės ir gamtinės aplinkos visumą. XX a. pabaigoje įsigalėjo kultūrinio kraštovaizdžio sąvoka. 

1972 m. UNESCO priimtoje Pasaulinio kultūros ir gamtos paveldo globos konvencijoje skelbiama, kad kiekvienos tautos paveldas yra visų tautų paveldas, kurį būtina pažinti ir saugoti. Konvenciją ratifikavo ar prie jos prisijungė 193 valstybės (Lietuva – 1992 m., Latvija ir Estija – 1995 m.). Reikšmingiausius kultūros paveldo objektus Pasaulio paveldo komitetas skelbia pasaulio paveldo paminklais. Pasaulio paveldo sąraše yra 644 kultūros bei 24 kultūros ir gamtos objektai. 

Nuo XXI a. pradžios pagal Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvenciją, priimtą 2000 m. tautų nematerialusis paveldas skelbiamas žmonijos kultūros paveldu. Lietuva konvenciją ratifikavo 2004 m.

 Materialusis kultūros paveldas 

Materialusis kultūros paveldas pagal UNESCO Pasaulinio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją yra:
 Paminklai:
 architektūros paveldas – architektūros paminklai
 dailės paveldas – dailės kūriniai,
 archeologinis paveldas – archeologinio pobūdžio struktūros ar radiniai
 Ansambliai – izoliuotos arba susietos statinių grupės, kurių architektūra yra susijusi su kraštovaizdžiu
 Įžymios vietovės – žmonių ir gamtos kūriniai

 Nematerialusis kultūros paveldas 
Nematerialusis kultūros paveldas pagal UNESCO Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvenciją – tai ilgainiui nusistovėjusi veikla, vaizdai, raiškos formos, žinios, įgūdžiai, taip pat su jais susijusios priemonės, objektai, žmogaus veiklos produktai ir su jais susijusios kultūrinės erdvės, tam tikrų bendruomenių pripažintos kaip kultūros paveldo dalis. Jis svarbus bendruomenės ar grupės tapatybės ir tęstinumo požiūriu, rodo kultūrų įvairovę. 

Nematerialusis kultūros paveldas daugiausia reiškiasi per žodinės kūrybos tradicijas ir raiškos formas (kalba, scenos menas, papročiai, apeigos ir šventiniai renginiai), taip pat per su gamta ir visata susijusias mokslo sritis bei tradicinius amatus. 

 Lietuvos paveldas 

miniatiūra|200px|right|Lietuvos kultūros paveldo objektų ženklas

Lietuvoje pasaulio kultūros paveldu pripažinta:
 1994 m. – Vilniaus senamiestis 
 2000 m. – Kuršių nerija (kultūros ir gamtos paveldas)
 2004 m. – Kernavės kultūrinis rezervatas 
 2005 m. – Struvės geodezinis lankas

Žmonijos žodinio ir nematerialiojo kultūros paveldo šedevru paskelbta:
 2001 m. – kryždirbystė ir kryžių simbolika Lietuvoje
 2003 m. – dainų švenčių tradicija ir simbolika Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje
 2010 m. - Lietuvių polifoninės dainos – sutartinės 

Lietuvoje kultūros paveldu rūpinasi Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos, Kultūros paveldo centras, Valstybinė kultūros paveldo komisija, muziejai bei gamtos ir kultūros paveldo apsaugos klubai. Teisinė bazė:
 1996 m. Lietuvos Respublikos kilnojamųjų kultūros vertybių apsaugos įstatymas
 2001 m. Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymas
 2004 m. Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymas
 2005 m. Lietuvos Respublikos nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymas

Lietuvoje saugomi kultūros paveldo objektai nuo 2008 m. ženklinami specialiu metaliniu ženklu su įrašu „Valstybės saugomas kultūros paveldo objektas“. Tuo užsiima Kultūros paveldo departamentas, ženklą sukūrė dizaineris Audrius Klimas.Atpažinti saugomą paveldą padeda ženklas . kpd.lt  

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Kultūros paveldas: prarastos vertybės, neišnaudotos galimybės. Vytauto Didžiojo universitetas. Kaunas. 2005 
 Lowenthal, David (1985), The Past is a Foreign Country, New York: Cambridge University Press, OCLC 12052097 ISBN 0-521-22415-2, 

 Nuorodos 
 Lietuvos kraštovaizdis ir architektūra 
 Šiaurės Lietuvos kultūros paveldas

Kategorija:Kultūros paveldas
Kategorija:Turizmas