Noškūnai

Noškūnai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės pietryčiuose, 7 km į šiaurės vakarus nuo Panočių, Dainavos girioje. Seniūnaitijos centras. Rytiniu pakraščiu teka Mazupis, sudarytas Noškūnų tvenkinys. Prie kaimo atsišakoja vieškelis . Kaimas gatvinis. Yra fermų kompleksas.

 Etimologija 
Vietovardis kilęs iš nepaliudyto asmenvardžio *Noškūnas ar Naškūnas (rusiškuose šaltiniuose minima tokia pavardė Нашкун), kuri būtų kilusi iš gudiškų asmenvardžių Нашко, Нашкевiч.

 Istorija 

1641 m. Noškūnai buvo didelis miško sargų (osočnikų) kaimas – čia jų gyvenę net 10 (pavardės – Petruševičius, Juozapavičius, Bolevičius, Jakucevičius, Kilis, Dzvilypis, Dzvilypovičius). Jie saugojo vakarinę Dubičių ir Kaniavos girininkijų pusę. 1672 m. čia buvo 5 valakai dirbamos žemės ir 3 laisvi. 1777 m. minimos noškūniečių pavardės – Petrušis, Razukevičius, Dziesetnikas, Nacgulis.

XVIII a. pab. Noškūnuose apsigyveno 2 žydai (matyt, smuklininkas su žmona). XIX a. vid. buvo 16 kiemų su 83 gyventojais (minimi Stoniai, Ikasalos, Arlauskai, Švedai, Mačioniai, taip pat Danylos, Galickai, Dzvilypiai, Ščesnulevičiai, Razukevičiai, Čaplikai, Bliznevičiai, Dzideliai, Vilčinskai, Krušai, Brūzgeliai, Badarai, Bižai, Janušauskai, Galickai, Bruzgelevičiai).Vidas Abromaitis. Ko dar nežinome apie Ūlos kraštą , Merkio kraštas, 2022 m. vasario 15 d. Nr. 13, p. 4.

XIX a. pan. buvo Noškūnų kaimas, priklausęs Kaniavos dvaro valdai, patekęs į Lydos apskrities Kaniavos valsčių.

 Gyventojai 

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 172 žmonės, iš kurių 151 užsirašė lietuviais ir 21 lenkais.1921 m. Lenkijos gyventojų surašymo duomenys (lenk.) 

 Šaltiniai 

Kategorija:Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės