Uralo federalinė apygarda

Uralo federalinė apygarda () – viena iš aštuonių Rusijos federacijos federalinių apygardų.

Įkurta 2000 m. gegužės 13 d. Rusijos prezidento įsakymu.tass.ru / Как менялось расположение центров федеральных округов России; Юрий Смитюк TASS | Nuorodos data: 10 декабря 2018 Nuo 2020 m. lapkričio 9 d. Rusijos federacijos prezidento atstovas apygardoje yra Vladimiras Jakuševas (Владимир Владимирович Якушев).

 Geografija 
Uralo federalinės apygardos ribos eidamos per Uralo kalnus, vietomis dalinai apima ir vakarines šios kalnų grandinės dalis priskiriamas Europos žemyno šiaurės vakarams. O pagrindinė dalis yra Azijos žemyno šiaurės vakaruose – apima Uralo kalnų visą rytų regioną ir Vakarų Sibiro lygumą. Jos plotas – 1 818 497 km².

Šiaurėje išeina prie Karos jūros, pietuose ribojasi su Kazachstanu, pietvakariuose su Pavolgio federaline apygarda, šiaurvakariuose su Šiaurės Vakarų federaline apygarda, rytuose su Sibiro federaline apygarda.

Apygardos teritorija sudaro 10,62 % Rusijos Federacijos teritorijos. 2022 m. sausio 1 d. gyveno 12 294 961 gyventojas. Administracinis centras ir stambiausias miestas – Jekaterinburgas.tass.ru / Как менялось расположение центров федеральных округов России; Юрий Смитюк TASS | Nuorodos data: 10 декабря 2018

 Administracinis suskirstymas 
Uralo federalinė apygarda užima keturias Rusijos Federacijos sritis ir dvi autonomines apygardas:vokrugsveta.ru / Федеральный округ; Vokrug sveta | Nuoroda tikrinta: 2022.06.20

 400px|Urals Federal District # Vėliava Herbas Federacijos subjektas Administracinis centras Plotas km² Žmonių skaičius 2022 m. Žemėlapis 1 40px|border 50px|border Kurgano sritis Kurganas 71 488 805 510 50px|border 2 40px|border 50px|border Sverdlovsko sritis Jekaterinburgas 194 307 4 264 340 50px|border 3 40px|border 50px|border Tiumenės sritis Tiumenė 1 464 173 3 806 505 50px|border 4 40px|border 50px|border Chantų-Mansių autonominė apygarda Chanty Mansijskas 534 801 1 702 240 80px|border 5 40px|border 50px|border Čeliabinsko sritis Čeliabinskas 88 529 3 418 606 50px|border 6 40px|border 50px|border Jamalo Nencų autonominė apygarda Salechardas 769 250 552 117 50px|border Uralo federalinė apygarda Jekaterinburgas 1 818 497 km² 12 294 961 100px|border

 Didžiausi miestai 
 Jekaterinburgas (Екатеринбург) – 1 493 600 (2022 m.)
 Čeliabinskas (Челябинск) – 1 179 288 (2022 m.)
 Tiumenė (Тюмень) – 828 600 (2022 m.)
 Magnitogorskas (Магнитогорск) – 413 253 (2020 m.)
 Surgutas (Сургут) – 395 900 (2022 m.)
 Žemutinis Tagilas (Нижний Тагил) – 344 656 (2021 m.)
 Kurganas (Курган) – 304 727 (2022 m.)
 Nižnevartovskas (Нижневартовск) – 278 725 (2021 m.)
 Uralo Kamenskas (Каменск-Уральский) – 163 990 (2021 m.)
 Zlatoustas (Златоуст) – 163 919 (2020 m.)
 Miasas (Миасс) – 151 472 (2020 m.)
 Kopeiskas (Копейск) – 147 634 (2020 m)
 Neftejuganskas (Нефтеюганск) – 128 159 (2021 m)
 Pervouralskas (Первоуральск) – 119 365 (2021 m.)
 Naujasis Urengojus (Новый Уренгой) – 118 115 (2021 m.)
 Nojabrskas (Ноябрьск) – 108 376 (2021 m.)
 Chanty Mansijskas (Ханты-Мансийск) – 105 995 (2022 m.)
 Tobolskas (Тобольск) – 98 772 (2021 m.)
 Serovas (Серов) – 95 141 (2021 m.)

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
 rusai (82,74 %)
 totoriai (5,14 %)
 ukrainiečiai (2,87 %)
 baškirai (2,15 %)
 vokiečiai (0,65 %)
 baltarusiai (0,64 %)
 kazachai (0,6 %)
 nenurodę tautybės (0,56 %)
 azerbaidžaniečiai (0,54 %)
 čiuvašai (0,43 %)
 mariai (0,35 %)
 mordviai (0,31 %)
 armėnai (0,3 %)
 udmurtai (0,24 %)
 nencai (0,23 %)

 Šaltiniai 

Kategorija:Rusijos federalinės apygardos