Elekcinis seimas

Elekcinis seimas – ekstraordinarinis Abiejų Tautų Respublikos seimas, kurio pagrindinė funkcija buvo valdovo rinkimas. Juose taip pat buvo patvirtinami pacta conventa, aptariami einamieji valstybiniai reikalai, priimami užsienio pasiuntiniai. Didžiausią įtaką elekciniuose seimuose turėjo didikai.

 Elekcinio seimo pravedimo ypatumai
Elekcinis seimas rinkosi lauke tarp Varšuvos ir Volios. Vieta, kur rinkosi Elekcinis seimas buvo apsuptas grioviu ir pylimu, čia galėjo būti tiktai ambasadoriai ir senatoriai, pastariesiems buvo statoma atskira paklapinė (šopa). Likusi bajorija kūrėsi aplinkui (žiūrim schemą dešinėje).  

Elekcinio seimo pravedimui buvo renkamas maršalka, kuris prisiekdavo tam, kad nepasirašys rinkimų diplomo, jeigu elekcija nebus atlikta sutinkant kiekvienam. Karaliaus rinkimai buvo asmeniniai (viritim), jame buvo leidžiam dalyvauti pasiuntiniams nuo miestų – Varšuvos, Krokuvos, Poznanės. Elekciniame seime dalyvavo ne tik pasiuntiniai (bajorų atstovai įprastuose seimuose), bet ir visa bajorija, nesvarbu kiek jos atvyko. Tačiau bajorijos teisės buvo ribojamos tiktai balso padavimu už tą ar kitą kandidatą; visa kita buvo suteikta pasiuntiniams, sudariusiems su karaliumi „sutarties straipsnius“ (žr. pacta conventa). Elekciniame seime rekomendavo savo kandidatus ir užsienio valdovų pasiuntiniai. Rinkimai nebuvo pavaldūs jokiai bendrai tvarkai, tam, kad „elekcija“ būtu pilnai „laisva“. Karaliaus rinkimai turėjo būti vienbalsiaisБорисов Юрий Дмитриевич. Энциклопедия государевой службы «Б».

Sėkmingų rinkimų atveju, senatoriai ir pasiuntiniai iš karto paskirdavo mirusio karaliaus laidojimo, naujo karaliaus karūnacijos ir karūnacinio seimo laiką. Esant nesutarimui buvo skiriami bendri suvažiavimai klausimo sprendimui ir dėl galutinės elekcijos patvirtinimo.  

 Lenkijos karaliai ir Lietuvos Didieji kunigaikščiai išrinkti elekciniame seime 

 Henrikas Valua (Henryk III Walezy) 1573 ––1574
 Steponas Batoras (Stefan Batory) 1576–1586
 Zigmantas Vaza (Zygmunt III Waza) 1587–1632
 Vladislovas Vaza (Władysław IV Waza) 1632–1648 – gavo 3543 rinkėjų balsų Jerzy Dunin-Borkowski i Mieczysław Dunin-Wąsowicz, Elektorowie królów Władysława IV., Michała Korybuta, Stanisława Leszczyńskiego i spis stronników Augusta III. Lwów 1910, s. VI.
 Jonas Kazimieras Vaza (Jan II Kazimierz Waza) 1648–1668 gavo 4352 rinkėjų balsų 
 Mykolas Kaributas Višnioveckis (Michał Korybut Wiśniowiecki) 1669–1673 gavo 11271rinkėjų balsų 
 Jonas Sobieskis (Jan III Sobieski) 1674–1696 gavo 3450 rinkėjų balsų
 Augustas II (August II Mocny) 1697–1706, 1709–1733 gavo 13641 rinkėjų balsų
 Stanislovas Leščinskis (Stanisław I Leszczyński) 1704–1709, 1733–1736 gavo 11697 rinkėjų balsų 
 Augustas III (August III Sas) 1733–1763
 Stanislovas Augustas Poniatovskis (Stanisław II August Poniatowski) 1764–1795 gavo 5320 rinkėjų balsų 

 Konvokacinis seimas  Elekcinis seimas  Karūnacinis seimas Pagrindiniai kandidatai Išrinktas monarchas tautybė, valdymo laikas Vaizdas Pastabos  1573 sausis 1573 balandis 1574 vasaris Ernestas Habsburgas, Austrijos erchercogas
 Jonas III, Švedijos karalius 
 Ivanas Rūstusis, Rusijos caras  
 Fiodoras I, Ivano Rūsčiojo sūnus 
 Henrikas Valua, Orleano hercogas
 Alfonso II d’Este, Feraros Modenos ir Redžio hercogas
 Jurgis Jazloveckis, Podolės vaivada 
 Janas Kostka, karaliaus sekretorius   Henrikas Valua(Prancūzija, 1573—1574)  150px atsižadėjo sosto, kad užsidėtų Prancūzijos karaliaus karūną 1574 rugpjūtis  1575 lapkritis1576 kovas Maksimilianas II, Šventosios Romos imperijos imperatorius
 Ernestas Habsburgas, Austrijos erchercogas 
 Ferdinandas II, Austrijos erchercogas 
 Jonas III, Švedijos karalius 
 Ivanas Rūstusis, Rusijos caras 
 Fiodoras I, Ivano Rūsčiojo sūnus 
 Steponas Batoras, Transilvanijos kunigaikštis
 Alfonso II d’Este, Feraros Modenos ir Redžio hercogas
 Janas Kostka, karaliaus sekretorius  
 Andžejus Tenčinskis, Krokuvos vaivada  Steponas Batoras(VengrijaВ, 1576—1586)150px  1587 vasaris  1587 birželis1588 gruodis Maksimilianas Austras, Austrijos erchercogas 
 Zigmantas Vaza, Švedijos princas
 Fiodoras I Ivanovičius, Rusijos caras
 Ferdinandas II, Austrijos erchercogas 
 Matvejus, Austrijos erchercogas 
 Ernestas Habsburgas, Austrijos erchercogas 
 Janas Kostka, karaliaus sekretorius  Zigmantas Vaza(Švedija, 1587—1632) 150px 1632 birželis  1632 rugsėjis  1633 vasaris  Vladislovas IV, Lenkijos karalaitis
 Gustavas II Adolfas, Švedijos karalius  Vladislovas IV(1632—1648) 150px Zigmanto II sūnus.  1648 liepa 1648 spalis 1649 sausis Jonas Kazimieras Vaza, Lenkijos karalaitis
 Karolis Ferdinandas Vaza, Lenkijos karalaitis  Jonas Kazimieras Vaza(1648—1668) 150px Zigmanto II sūnus ir Vladislovo II brolis. Artsižadėjo sosto.   1668 lapkritis  1669 gegužė  1669 spalis  Liudvikas II de Burbon-Konde, de Longvilio hercogas 
 Henrikas III Burbon-Konde, Liudviko II sūnus 
 Filipas Vilhelmas, Pfalco kurfiurstas 
 Karolis V Leopoldas, Lotaringijos hercogas 
 Aleksejus Michailovičius, Rusijos caras 
 Aleksejus Aleksejevičius, Rusijos caraitis 
 Fiodoras II Aleksejevičius, Rusijos caraitis 
 Kristina Vaza, Švedijos karalienė 
 Frydrichas Vilhelmas I Brandenburgietis, Prūsijo princas ir Brandenburgo kurfiurstas
 Adil Gerajus, Krymo chanas [
 Jokūbas II Stiuartas, Jorko hercogas 
 Mykolas Kaributas Višnioveckis, Lenkijos magnatas
 Dimitrijus Jurgis Višnioveckis, Belzo vaivada 
 Aleksandras Jonušas Zaslavskis, Lenkijos magnatas  Mykolas Kaributas Višnioveckis(Lenkija, 1669—1673) 150px 1674 sausis  1674 balandis  1676 vasaris  Liudvikass de Burbon-Konde, de Longvilio hercogas 
 Frydrichas Vilhelms I Brandenburgietis, Prūsijos princas ir Brandenburgo kurfiurstas 
 Karolis V Leopoldas, Lotaringijos hercogas 
 Jonas Sobieskis, Karūnos didysis etmonas
 Georgas Danas, Danijos princas
 Maksimilianas II, Transilvanijos kunigaikštis Jonas Sobieskis(Lenkija,1674-1696) 150px 1696 rugpjūtis  1697 gegužė 1697 lapkritis  Fransua-Lui de Burbon-Konti, Konti princas 
 Augustas II, Saksonijos kurfiurstas
 Liudvikas Vlhelmas Baden-Badenas, Baden-Badeno markgrafas
 Jokūbas Liudvikas Sobieskis, Lenkijos karalaitis
 Masimilianas II Emanuelis, Bavarijos kurfiurstas 
 Livio Odeskalki, kunigaikštis  Augustas II(Saksas, 1697—1706; 1709—1733) 150px Laikinai pakeistas į Stanislovą Leščinskį (Lenkija, 1704—1709)  1733 balandis  1733 rugpjūtis   1734 sausis  Augustas III, Saksonijos kurfiurstas 
  Stanislovas Leščinskis, buvęs karalius Stanislovas Leščinskis(Lenkija, 1733—1736) 150px Rinkimai buvo ginčijami, kas privedė prie pilietinio karo, kurį laimėjo Augustas III 1764 gegužė  1764 rugpjūtis  1764 gruodis  Frydrichas Kristianas, Saksonijos kurfiurstas 
 Adomas Kazimieras Čartoriskis, Lenkijos magnatas
 Mykolas Kazimieras Oginskis, Vilniaus vaivada 
 Janas Klemensas Branickis, Karūnos didysis etmonas 
 Stanislovas Augustas PoniatovskisStanislovas Augustas Poniatovskis(Lenkij, 1764—1795) 150px Paskutinis Lenkijos karalius. Atsižadėjo sosto. 

 Išnašos 

Kategorija:Abiejų Tautų Respublikos Seimas
Kategorija:Laisva elekcija