Rusijos respublikos

Rusijos respublikos – respublikos, įeinančios į Rusijos Federaciją. Nuo kitų Rusijos Federacijos subjektų skiriasi tuo, kad yra nacionaliniai valstybiniai dariniai, tuo tarpu kiti – tik teritoriniai valstybiniai.

Pagal Rusijos Federacijos Konstitucijos 5 straipsnį respublikos pripažįstamos valstybėmis, tačiau neturi valstybinio suvereniteto. Skirtingai, negu kiti federacijos subjektai, priima savo konstitucijas, gali įsivesti savo valstybines kalbas. Tauta, pagal kurią pavadinta respublika, vadinamas tituline tauta. Ne visada titulinės tautos atstovai sudaro daugumą respublikos gyventojų.
Daugelio respublikų vadovai vadinami prezidentais.

Vaizdas:Republics of Russia.png
1. Adygėja (Maikopas)
2. Altajaus respublika (Gorno Altaiskas)
3. Baškirija (Ufa)
4. Buriatija (Ulan Udė)
5. Dagestanas (Machačkala)
6. Ingušija (Magasas)
7. Kabarda-Balkarija (Nalčikas)8. Kalmukija (Elista)
9. Karačiajų Čerkesija (Čerkeskas)
10. Karelijos respublika (Petrozavodskas)
11. Komijos Respublika (Syktyvkaras)
12. Marijos Respublika (Joškar Ola)
13. Mordovija (Saranskas)
14. Jakutija (Jakutskas)15. Šiaurės Osetija (Vladikaukazas)
16. Tatarstanas (Kazanė)
17. Tuva (Kyzylas)
18. Udmurtija (Iževskas)
19. Chakasija (Abakanas)
20. Čečėnija (Groznas)
21. Čiuvašija (Čeboksarai)

RespublikaŽemynasTitulinė tautybė1Titulinės tautybės dalis (2002)Kalbų grupė, kuriai priklauso titulinė grupėPagrindinė titulinės tautybės religijaEtninių rusų dalis (2002)Gyventojų skaičius (2002)4Adygėja (, )Europaadygai24,2 %Kaukazo kalbossunizmas, stačiatikybė64,5 %447 000Altajaus Respublika ()Azijaaltajiečiai33,5 %Tiurkų kalbosstačiatikybė, burchanizmas, lamaizmas, šamanizmas57,4 %203 000Baškirija (, )Europabaškirai29,8 %tiurkų kalbossunizmas, stačiatikybė36,3 %4 104 000Buriatija (, )Azijaburiatai28,1 %mongolų kalbosstačiatikybė, lamaizmas67,8 %981 000Čečėnija (, )Europačečėnai293,5 %Kaukazo kalbossunizmas3,7 %1 104 000Čiuvašija (, )Europačiuvašai67,7 %tiurkų kalbosstačiatikybė26,5 %1 314 000Dagestanas ()Europa10 vietinių tautų386,6 %Kaukazo kalbos, tiurkų kalbos5sunizmas4,7 %2 577 000Ingušija (, )Europaingušai277,3 %Kaukazo kalbossunizmas1,2 %467 000Kabarda-Balkarija (, , )Europakabardinai, balkarai67 % (kabardinų – 55,3 %, balkarų – 11,6 %)Kaukazo kalbos, tiurkų kalbossunizmas, stačiatikybė625,1 %901 000Kalmukija (, )Europakalmukai53,3 %mongolų kalbosstačiatikybė, lamaizmas33,6 %292 000Karačiajų Čerkesija ()Europakaračiajai, čerkesai50 % (karačiajų 38,5 %, čerkesų 11,3 %)tiurkų kalbos, Kaukazo kalbossunizmas33,6 %439 000Karelijos Respublika (, )Europakarelai9,2 %ugrofinų kalbosstačiatikybė76,6 %716 000Chakasija ()Azijachakasai12,0 %tiurkų kalbosstačiatikybė80,3 %546 000Komijos Respublika ()Europakomiai25,2 %ugrofinaistačiatikybė59,6 %1 019 000Marijos Respublika ()Europamariai42,9 %ugrofinų kalbosstačiatikybė47,5 %728 000Mordovija ()Europamordviai31,9 %ugrofinų kalbosstačiatikybė60,8 %889 000Šiaurės Osetija (, )Europaosetinai62,7 %iranėnų kalbosstačiatikybė23,2 %710 000Jakutija ()Azijajakutai45,5 %tiurkų kalbosstačiatikybė, šamanizmas41,2 %949 000Tatarstanas (, )Europatotoriai52,9 %tiurkų kalbossunizmas, stačiatikybė39,5 %3 779 000Tuva ()Azijatuviečiai77,0 %tiurkų kalbosstačiatikybė, lamaizmas, šamanizmas20,1 %306 000Udmurtija (, )Europaudmurtai29,3 %ugrofinaistačiatikybė60,1 %1 570 000
 Pastabos:
 Kabarda-Balkarija, Karačiajų Čerkesija ir Dagestanas turi daugiau kaip po 1 titulinę tautą.
 Ankstesnė Čečėnijos-Ingušijos ATSR turėjo dvi titulines tautas.
 Dešimt vietinių Dagestano tautų yra agulai, avarai, darginai, kumykai, lakai, lezginai, nogajai, rutulai, tabasaranai, cachūrai.
 Gyventojų skaičius suapvalintas iki tūkstančių.
 Balkarai, karačiajai, kumykai ir nogajai yra tiurkai, agulai, avarai, čerkesai, darginai, lakai, lezginai, rutulai, tabasaranai ir cachūrai yra Kaukazo kalbų šeimos atstovai.
 Kabardinai ir dauguma balkarų yra musulmonai, dalis balkarų – stačiatikiai.

Kategorija:Rusijos federalinių subjektų tipai