Orsė muziejus

Orsė muziejus () – vienas iš didžiausių ir įžymiausių pasaulio muziejų, įsikūręs Paryžiuje, Prancūzijoje. Stovi kairiajame Senos upės krante. Muziejus įkurtas buvusioje Orsė stotyje (Gare d’Orsay), statytoje tarp 1898 m. ir 1900 m. Muziejuje daugiausia saugomi įvairūs Prancūzijos meno kūriniai, datuojami nuo 1848 m. iki 1915 m., įskaitant paveikslus, skulptūras, baldus bei fotografijas. Jis turi didžiausią impresionizmo ir postimpresionizmo šedevrų kolekciją visame pasaulyje. Didžiuojasi itin garsiais tapytojais, įskaitant Édouard Manet, Edgar Degas, Pierre-Auguste Renoir, Paul Cézanne, Georges Seurat, Alfred Sisley, Paul Gauguin ir Vincent van Gogh. Daugelis šių darbų iki 1986 m. atsidarant Orsė muziejui buvo eksponuoti Galerie nationale du Jeu de Paume.

 Istorija 
Muziejaus pastato pirminė paskirtis buvo geležinkelio stotis Gare d’Orsay, pastatyta kelyje Paryžius–Orleanas ir baigta 1900 m., kaip tik Pasaulinės parodos (Exposition Universelle) atidarymo proga. Jos statyboje dalyvavo trys architektai: Lucien Magne, Émile Bénard ir Victor Laloux. Stotis tarnavo, kaip terminalas pietvakarių Prancūzijos geležinkelyje iki 1939 m.

Iki 1939 m. stoties trumposios platformos tapo nepatogios ilgiems traukiniams, todėl šie perėjo prie tiesioginio aptarnavimo. Po 1939 m.stotis naudota priemiesčių aptarnavimui, o jos dalis per Antrąjį pasaulinį karą tapo pašto centru. Vėliau pastatas naudotas, kaip filmavimo aikštelė, pavyzdžiui, jame filmuotas Kafkos romano motyvais paremtas filmas „The Trial“, kurį adaptavo Orson Welles. Vėliau priklausė Renaud–Barrault teatro kompanijai, o dar vėliau buvo aukciono vieta, kol buvo perstatomas „Hôtel Drouot“.

1970 m. gautas leidimas stotį nugriauti, bet Prancūzijos Kultūros ministras Jacques Duhamel buvo priešiškas ketinimams stoties vietoje statyti naują viešbutį. Tad stotis papildomai įtraukta į Istorinių pastatų sąrašą, o galiausiai į jį įrašyta 1978 m. Pasiūlymas paversti stotį muziejumi kilo Prancūzijos muziejų direktoratui. Buvo sumanyta pastatyti muziejų, kuris būtų tarsi tiltas tarp Luvro ir Nacionalinio modernaus meno muziejaus (Žoržo Pompidu centro). Šį planą sugalvojo Georges Pompidou ir tam tikslui įvykdyti 1974 m. pavesta komisijai. 1978 m. organizuotos varžybos sukurti naują muziejų. „ACT Architektūra“, trijų jaunų architektų grupė (Pierre Colboc, Renaud Bardon and Jean-Paul Philippon) buvo apdovanota kontraktu, kuris apėmė 20 000 m², tuo pačiu įrengiant naujas grindis keturiems aukštams. Statybos darbai vykdyti kompanijos „Bouygues“. 1981 m. interjerui sukurti (įskaitant, vidaus įrengimus, puošybą, baldus ir muziejaus pritaikymą) pasirinktas italų architektas Gae Aulenti. Galiausiai 1986 m. liepos mėnesį muziejus buvo paruoštas priimti ekspozicijas. Eksponatų atgabenimas užtruko 6 mėnesius, per kuriuos sulaukta daugiau nei 2000 paveikslų, 600 skulptūrų ir kitų darbų. Muziejus oficialiai atidarytas 1986 m. gruodžio 9 d. šalies prezidento François Mitterrand. Jis užima 57 400 m² plotą, o 2007 m. jį aplankė 3,2 mln. lankytojų.

2018 m. balandžio 9 d., minint Baltijos šalių nepriklausomybės šimtmetį, Prancūzijos, Estijos, Latvijos ir Lietuvos prezidentai Emmanuelis Macronas, Kersti Kaljulaid, Raimondas Vėjuonis ir Dalia Grybauskaitė Orsė muziejuje atdarė parodą  „Laukinės sielos. Baltijos šalių simbolizmas“ (). Buvo pristatyti nuo XIX a. pabaigos iki 1918 m. veikusių menininkų Mikalojaus Konstantino Čiurlionio, Petro Kalpoko, Janio Rozentalio, Vilhelmo Purvičio, Kristjano Raudo, Konrado Vilhelmo Magio ir kitų 133 kūriniai. Iki 2018 m. liepos 15 d. veikusią parodą lydėjo plati kultūrinė programa: tarptautinė mokslinė konferencija ir apskritojo stalo diskusijos; Orsė muziejaus Auditoriume skambėjo Baltijos šalių muzika.Paryžiaus Orsė muziejuje – Baltijos simbolistų paroda // www.lrt.lt Paroda „Simbolizmas Baltijos šalyse“ Orsė muziejuje Paryžiuje // fr.mfa.ltD. Grybauskaitė garsiajame Orsė muziejuje atidarė Lietuvos simbolistų parodą // alkas.lt
vignette|centre|upright=2.5|thumb|650px|Fasadas nuo dešiniojo Senos kranto
Aikštelėje šalia muziejaus eksponuojamos šešios bronzinės alegorinės skulptūros, kurios buvo pagamintos specialiai 1878 m. Pasaulinei parodai:

 Pietų Amerika (aut. Aimé Millet)
 Azija (aut. Alexandre Falguière)
 Okeanija (aut. Mathurin Moreau)
 Europa (aut. Alexandre Schoenewerk)
 Šiaurės Amerika (aut. Ernest-Eugène Hiolle)
 Afrika (aut. Eugène Delaplanche)

 Kolekcija 
 Tapyba 
 Jean Auguste Dominique Ingres – 4 paveikslai (pagrindinė darbų kolekcija Luvre)
 Eugène Delacroix – 5 paveikslai (pagrindinė darbų kolekcija Luvre)
 Eugène Carrière – 86 paveikslai, įskaitant, Šeimos paveikslas, Sergantis vaikas, Intymu.
 Théodore Chassériau – 5 paveikslai (pagrindinė darbų kolekcija Luvre)
 Gustave Courbet – 48 paveikslai, įskaitant, Dailininko studija, Ornano laidotuvės, Sėdintis jaunas vyras, Pasaulio kilmė.
 Jean-François Millet – 27 paveikslai, įskaitant, Pavasaris, Rinkėjos
 Jean-Baptiste-Camille Corot – 32 paveikslai (pagrindinė darbų kolekcija Luvre, įskaitant, Rytas. Nimfų šokis)
 Johan Barthold Jongkind – 9 paveikslai
 Alexandre Cabanel – Veneros gimimas, Frančeskos da Rimini ir Paolo Malatestos mirtis
 Jean-Léon Gérôme – Baronienės Nathaniel de Rothschild portretas, Condé priėmimas Versalyje, Grafienė de Keller
 Pierre Puvis de Chavannes – Merginos pajūryje, Jaunoji motina, taip pat žinoma kaip Labdara, Versalio rūmų ir Oranžerijos vaizdas
 Gustave Moreau – 8 paveikslai
 Honoré Daumier – 8 paveikslai
 Eugène Boudin – 33 paveikslai, įskaitant, Truvilio paplūdimys
 Camille Pissarro – 46 paveikslai, įskaitant, Baltoji šalna
 Eduaras Manė – 34 paveikslai, įskaitant, Olimpija, Balkonas, Berta Morizo su našlaičių puokšte, Pusryčiai ant žolės
 Berthe Morisot – 9 paveikslai
 Edgar Degas – 43 paveikslai, įskaitant, Paradas, taip pat žinomas kaip Žirgų lenktynės priešais tribūnas, Bellelli šeima, Kubilas, Eduaro Manė portretas, Portretai akcijų biržoje, Absentas
 Paul Cézanne – 56 paveikslai, įskaitant, Obuoliai ir apelsinai
 Claude Monet – 86 paveikslai (didžioji kolekcijos dalis yra Musée Marmottan Monet), įskaitant Saint-Lazare stotis, Montorgueil gatvė Paryžiuje. 1878 m. birželio 30 d. šventė, Vėjo poveikis, iš serijos tuopos, Ruano katedra. Žydroji harmonija, Žydrosios vandens lelijos
 Alfred Sisley – 46 paveikslai, įskaitant Potvynis Port-Marly
 Armand Guillaumin – 44 paveikslai
 Frédéric Bazille – 6 paveikslai
 Mary Cassatt – 1 paveikslas
 Odilon Redon – 106 paveikslai, įskaitant Kalibanas
 Pierre-Auguste Renoir – 81 paveikslas, įskaitant Šokiai Mulen de la Galet kavinėje
 Ferdinand Hodler – Der Holzfäller (Medkirtys)
 Gustave Caillebotte – 7 paveikslai, įskaitant Parketo skutėjai
 Édouard Detaille – „Sapnas“
 Vincent van Gogh – 24 paveikslai, įskaitant Autoportretas, Eugène Boch portretas, Siesta, Overo bažnyčia, Italė moteris, Žvaigždėta naktis virš Ronos, Daktaro Gašė portretas, Miegamasis Arlyje
 Paul Gauguin – 24 paveikslai, įskaitant Taitietės moterys paplūdimyje
 Henri de Toulouse-Lautrec – 18 paveikslai
 Eugène Jansson – Proletaro namai
 Henri-Edmond Cross – 10 paveikslų, įskaitant Kiparisai Pajūrio Kanė
 Paul Signac – 16 paveikslų, įskaitant Moterys prie šulinio
 Théo van Rysselberghe – 6 paveikslai
 Félix Vallotton – Misia prie savo tualetinio staliuko
 Georges-Pierre Seurat – 19 paveikslų, įskaitant Cirkas
 Édouard Vuillard – 70 paveikslų
 Henri Rousseau – 3 paveikslai
 Pierre Bonnard – 60 paveikslų, įskaitant Languota palaidinė
 Paul Sérusier – Talismanas
 Maurice Denis – Aštuoniolikmečio  menininko portretas, Princesės Maleinos minuetas ar Marta skambina pianinu, Žalieji medžiai arba bukmedžiai Kerduely, Spalio naktis (panelis papuošti mergaitės kambarį)
 André Derain – Charing Cross tiltas, taip pat žinomas kaip Vesminsterio tiltas
 Edvard Munch –1 paveikslas
 Gustav Klimt – 1 paveikslas
 Piet Mondrian – 2 paveikslai
 James McNeill Whistler – 3 paveikslai, įskaitant Moteris, apsirengusi pilkai ir juodai: dailininko motina, taip pat žinoma kaip Vistlerio motina
 William-Adolphe Bouguereau – Veneros gimimas
 Cecilia Beaux – Sita ir Sarita (Jeune Fille au Chat)

 Skulptūros 
 Neoklasicizmas 
 Eugène Guillaume (Montbard, 1822 m. – Roma, 1905 m.) :
 Pjovėjas, 1849 m., bronza
 Anakreontas, 1849/1851 m., marmuras
 James Pradier (Ženeva, 1792 m. – Bougival, 1852 m.)
 Sapfo, 1852 m., marmuras
 Jean-Jules Salmson, (Paryžius, 1823 m. – Coupvray, 1902 m.)
 La Dévideuse, 1863, bronza
 Gabriel-Jules Thomas (Paryžius, 1824–1905 m.)
 Virgile, 1861 m., marmuras

 Romantizmas 
 Pierre-Jean David d'Angers (Anžeras, 1788 m.– Paryžius, 1856 m.)
 Getė, 1829–1831 m., gipsas
 François Rude (Dižonas, 1784 m. – Paryžius, 1855 m.)
 Napoleonas, žengiantis link nemirtingumo, 1845 m., gipsas
 Auguste Préault (Paryžius, 1809–1879 m.)
 Ofelija, 1842 m., bronza

 Antrosios Prancūzijos imperijos eklektizmas 
 Jean-Baptiste Carpeaux (Valansjenas, 1827-Kurbvua, 1875), 117 skulptūrų:
 Ugolinas ir jo vaikai, 1860, bronza
 Princesė Matilda, 1862, marmuras
 Sosto įpėdinis ir jo šuo Néro, 1865, marmuras
 Keturios pasaulios dalys, remiančios dangaus sritis, 1868-1872,  gipsas, sakai, lakas
 Šokis, 1869, grupė, Ešelono akmuo, pastatytas ant Opéra Garnier fasado
 Charles Cordier (Kambrė, 1827-Alžyras, 1905)
 Sudano negras, 1857, oniksas, bronza ir porfyras
 Capresse des colonies, 1861, oniksas, bronza ir rausvasis marmuras
 Paul Dubois (Nožanas prie Senos, 1829-Paryžius, 1905)
 Florentietis dainininkas, 1865, bronza, sidabras
 Albert-Ernest Carrier-Belleuse (Anisy-le-Château, 1824-Sevras, 1887)
 Mieganti Hebė, 1869, marmuro grupė,
 Auguste Clésinger (Bezansonas, 1814-Paryžius, 1883)
 Gyvatės įgelta moteris, 1847, marmuras
 Jean-Joseph Perraud (Monay, 1819-Paryžius, 1876)
 Neviltis, 1869, marmuras
 Alexandre Falguière (Tulūza, 1831-Paryžius, 1900)
 Nugalėtojas gaidžių kare, 1864, bronza
 Tarcisius, 1868, marmuras
 Azija iš serijos šeši kontinentai, 1878, priešais muziejų
 Antonin Mercié (Tulūza, 1845-Paryžius, 1916)
 Dovydas, 1871, bronza
 Hippolyte Moulin (Paryžius, 1832-Šarantonas, 1884)
 Atradimas Pompėjoje, 1863, bronza
 Jean-Baptiste Baujault (La Crèche près de Breloux, 1828-1899)
 Jeune Gaulois ou Au Gui l’an neuf, 1870-1875, marmuras, bei grubiai išdirbta bronza
 Alexandre Schoenewerk (Paryžius, 1820-1885)
 Jaunasis Taratinas, 1871, marmuras
 Europa  iš serijos šeši kontinentai, 1878, priešais muziejų
 Eugène Delaplanche (Belvilis, 1839-Paryžius, 1891)
 Ieva prieš nuodėmę, 1869, marmuras
 Afrika iš serijos šeši kontinentai, 1878, priešais muziejų
 Augustin-Jean Moreau-Vauthier (Paryžius, 1831-1893)
 Gulinti Bachantė, 1892, marmuras

 Kiti darbai 
Taip pat saugomos kolekcijos: architektūros ir dekoratyvinio meno, senosios fotografijos.
Muziejuje saugomi tokių fotografų, kaip Hippolyte Bayard, Édouard Baldus, Christian Bérard, Louis-Jacques-Mandé Daguerre, Félix Nadar, Nicéphore Niépce darbai.

 Vadovai 
 Françoise Cachin: 1986–1994
 Henri Loyrette: 1994–2001
 Serge Lemoine: 2001–2008
 Guy Cogeval: 2008 m. kovas–iki šiol

 Išnašos 

 Nuorodos 

 Oficiali svetainė (prancūzų k.)
 Site officiel de la Société des Amis du Musée d’Orsay (prancūzų k.)
 Musée d’Orsay (anglų k.)
 Le musée d’Orsay – Histoire  INA archyvai (prancūzų k.)
 Site Légifrance (prancūzų k.)