Jūrinė Venecija

Jūrinė Venecija (it. Domini da Màr 'jūriniai domenai', Stato da Màr 'jūrinė valstybė') – viena iš trijų Venecijos respublikos dalių, žemės Viduržemio jūros salose ir ne Italijoje.

Venecijos respubliką jos klestėjimo laikais sudarė 3 sudedamosios dalys:
 Venecijos dožatas – pagrindinė Venecijos valstybės dalis.
 Žemyninė Venecija – žemės žemyninėje Italijoje.
 Jūrinė Venecija – žemės, atskirtos nuo pirmų dviejų Venecijos dalių jūra.

Jūrinę Veneciją sudarė jūrinės ir užjūrio valdos:
 Istrija
 Dalmatija
 Negropontės sinjorija
 Morėja
 Nakso hercogystė (kitaip dar Archipelago hercogystė) Egėjo jūroje
 Kandijos sala (kitaip – Kreta)

Užjūrinės Venecijos valdos imtos kurti apie 1000 m., kai buvo užkariauta Dalmatija. Jos didžiausios buvo Ketvirtojo Kryžiaus žygio metu (apie 1203 m.). Vėliau, vis labiau spaudžiant Osmanų imperijai, daug teritorijų Venecijos respublika prarado. 1797 m. Venecijos respublikai žlugus ji teturėjo Istriją, Dalmatiją ir valdas Jonijos salose.

Kategorija:Graikijos istorija
Kategorija:Venecijos respublika
Kategorija:Albanijos istorija
Kategorija:Dalmatijos istorija