Skuodo mūšis

Skuodo mūšis – žemaičių ir Vokiečių ordino livoniškosios šakos kariuomenių mūšis, kuris įvyko 1259 m. prie Skuodo. Tai vienas didesnių žemaičių mūšių su kryžiuočiais, įvykusių iki Durbės mūšio.
miniatiūra|180px|left|Vienas iš stogastulpių mūšio vietoje

Žemaičių kariuomenę (pasak Eiliuotosios Livonijos kronikos, ją sudarė apie 3 tūkst. žmonių), grįžtančią su grobiu iš Kuršo, pasivijo Livonijos kryžiuočių kariuomenė (Kuldygos pilies įgula, Vokietijos, vietos vokiečių riteriai ir nuo jų priklausomi kuršiai). 

Žemaičiams greičiausiai vadovavo kunigaikštis Alminas, Livonijos kariuomenei – komtūras Bernardas Harenas. 

Livonijos ordinas mūšį pralaimėjo; žuvo 33 Vokiečių ordino riteriai, daug eilinių karių. 

Tokia mūšio baigtis paskatino žiemgalius 1259 m. sukilti prieš Vokiečių ordiną. Jie išvarė iš savo žemių Vokiečių ordino ir Rygos arkivyskupo skirtus viršininkus.https://zemaitiuzeme.lt/wp-content/uploads/2019/12/zz_2007_23-24.pdf

 Įamžinimas 

Skuodo mūšio spėjamoje vietoje, Luknių kaime šalia kelio , pasodintas atminties ąžuolynas, įrengta atokvėpio vieta, informacinis stendas. Vieta paženklinta trimis liaudies meistrų sukurtais stogastulpiais.Skuodo mūšio vieta skouds.lt 

 Šaltiniai 

Kategorija:Žemaičių mūšiai
Kategorija:Livonijos ordino mūšiai
Kategorija:Mūšiai Lietuvos teritorijoje
Kategorija:Kryžiaus žygiai į Pabaltijį
Kategorija:1259 metai
Kategorija:Skuodas