Mišučių piliakalnis

Nausodžio, Mišučių piliakalnis su gyvenviete, vadinamas Pilale, Mongirdo pilale (valstybės saugomas nacionalinio reikšmingumo lygmens kultūros paminklų kompleksas: unikalūs kodai – komplekso , piliakalnio , papėdės gyvenvietės , senas registro kodas A467KP, senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AR509) – piliakalnis su priešpiliu ir papėdės gyvenviete pietrytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Nausodžio kaime (Žalgirio seniūnija), Minijos kairiajame krante.

Pasiekiamas keliu Kretinga – Raguviškiai – Budriai, ties naftos gręžiniais pasukus į Nausodžio kaimo V. Mongirdo gatvę. Stūkso 450 m į vakarus nuo jos, laukų pakraštyje, einant link Minijos.

 Piliakalnio kompleksas 
miniatiūra|250x250px|3D modelis|kairėje
Piliakalnis įrengtas Minijos kairiajame krante, į upės slėnį įsiterpiančiame aukštumos kyšulyje, kurį iš vakarų pusės juosia platus ir gilus upės slėnis, o rytų - šiaurės rytų pusėje – buvusio bevardžio upelio slėnis. Šlaitai statūs, nuo 9 m aukščio rytų pusėje iki 26 m aukščio vakarų – šiaurės vakarų pusėje.

Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 50 m ilgio ir 40 m pločio, žemėjanti link šiaurinio galo, kuris yra 1,5 m žemiau pietinės dalies. Į pietus nuo jos supilti du gynybiniai pylimai. Aikštelės pietiniame krašte esantis pylimas 40 m ilgio, 1,5 m aukščio, iki 30 m pločio. Išorinis 2 m aukščio pylimo šlaitas leidžiasi į užslinkusį 3 m pločio griovį, už kurio kyla antras 0,2 m aukščio ir 7 m pločio pylimas. Pastarojo 50 cm aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 10 m pločio ir 0,8 m gylio antrą griovį.Lietuvos TSR archeologijos atlasas. – Vilnius, 1975. – T. 2. – P. 110, eil. Nr. 448Lietuvos piliakalniai. Atlasas. Parengė Zenonas Baubonis, Gintautas Zabiela. – Vilnius, 2005. – T. 1. – P. 456-457

Į pietus nuo įtvirtinimų yra 40 m ilgio rytų – vakarų kryptimi ir 17 m pločio priešpilis, kurį pietuose saugojo apie 1,1 m aukščio pylimas.

Į pietus ir pietryčius nuo priešpilio 2,5 ha plote yra papėdės gyvenvietės kultūrinis sluoksnis.

Papėdės gyvenvietė ir priešpilis labai apardyti arimų. Visi pylimai ariant paskleisti, o grioviai – užpilti, priešpilio pylimas sunaikintas melioracijos darbų metu. Aikštelės šiaurinė dalis nuplauta šalia tekėjusio upelio. Šiaurinėje papėdėje išliko 1941 m. raudonarmiečių pradėta statyti atsparioji ugniavietė. Piliakalnis apaugęs mišku, dalis priešpilio ir papėdės gyvenvietė dirvonuoja.

Teritorijos plotas – 5,9907 ha.

 Istorija 
Piliakalnis buvo Mišučių dvaro žemėje, kuri dabar priklauso Nausodžio kaimui. Vietos gyventojų vadinamas Pilale, rečiau – Mongirdo pilale. Pastarąjį vardą gavo nuo Mišučių dvarininkų Mongirdų pavardės.

Padavimai pasakoja, kad Mongirdo pilalėje seniau naktimis vaidendavosi, pasirodydavo šmėklos. Piliakalnio aikštelėje buvusi skylė, į kurią įmestas akmenukas tarsi laiptais ilgai bildėdamas riedėdavo, kol nukrisdavo ant gelmės dugno. Pilalės požemiuose yra rūsiai su sidabro ir aukso skryniomis. Nemažai lengvatikių bernų ėjo naktimis užburtųjų lobių ieškoti, bet niekam jų aptikti nepavyko.Julius Kanarskas. Kartenos apylinkių proistorė. – Lietuvos valsčiai. Kartena. – Vilnius, 2012. – P. 103Julius Kanarskas. Kartenos apylinkių proistorė. – Lietuvos lokaliniai tyrimai. Archeologija. 2002-2005. – Vilnius, 2006. – T. 2. – P. 207

1972 m. piliakalnis paskelbtas respublikinės reikšmės archeologijos paminklu (AR509),Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. – Vilnius, 1973. – P. 136 1992 m. įrašytas į Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašą,Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas (1978-1990 m.) .– Vilnius, 1993. – D. 1. – P. 64 1997 m. kartu su papėdės gyvenviete registruotas nekilnojamųjų kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąraše (kodas A467K),Valstybės žinios – 1998 m. vasario 7 d. – Nr. 14 1998 m. paskelbtas kultūros paminklu (kodas A467KP),Valstybės žinios – 1998 m. gegužės 27 d. – Nr. 49 2005 m. pripažintas valstybės saugomu.Valstybės žinios – 2005 m. gegužės 5 d. – Nr. 58-2034

 Tyrimai 
XX a. pr. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1956 m. – Vladas Šaulys,Piliakalnis, vad. Pilale, buv. Mišučių d., Nausodžio km., Žalgirio apyl. Archeologinio paminklo pasas. Parengė Vladas Šaulys, 1956 07 25. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 4. – B. 7. – L. 33-36 1960 m. – Juozas Mickevičius,Kretingos raj., Nausodžio pilalė, buv. Mišučių Mongirdo pilalė. Foto J. Mickevičiaus 1960 m. – Kretingos muziejaus Ikonografijos rinkinys. – KM-IF1399 1966 m. – Lietuvos mokslų akademijos Istorijos institutas (ekspedicijos vadovas Adolfas Tautavičius),Adolfas Tautavičius. 1966 m. žvalgomosios archeologinės ekspedicijos ataskaita. – Lietuvos istorijos instituto rankraštynas. – F. 1. – B. 146. – L. 37-38 1982 m. – Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (ekspedicijos vadovas Romas Olišauskas), 1992 m. – Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras (ekspedicijos vadovas Vilnius Morkūnas).Vilnius Morkūnas. 1992 m. Kretingos rajono žvalgomosios archeologinės ekspedicijos ataskaita. – Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. – F. 28, ap. 1. – B. 14. – L. 36-37

1966 m. piliakalnio aikštelės vakariniame ir pietvakariniame pakraščiuose pastebėtas iki 0,8 m storio kultūrinis sluoksnis (juoda maišyta žemė su molio tinko gabalėliais).

1992 m. į pietryčius - pietus nuo priešpilio rasta arimo apnaikinto kultūrinio sluoksnio pėdsakų.

Preliminariai datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkst. pradžia.Julius Kanarskas. Archeologijos paminklai. – Lietuvos valsčiai. Kartena. – Vilnius, 2012. – P. 613

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai



  Kartenos apylinkių proistorė
 Kretingos krašto enciklopedija - Nausodžio piliakalnis 
 Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai

Kategorija:Piliakalniai Kretingos rajone