Jeleniavo valsčius

Jeleniavo valsčius () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų apskrityje. Valsčiaus centras – Jeleniavas. Ribojasi su Prieraslio, Rūtelės, Suvalkų, Šipliškės ir Vižainio valsčiais bei Suvalkų miestu. Valsčius priklauso Jeleniavo Šv. Jėzaus širdies parapijai. Valsčiuje yra Kšemianuchos radijo ir televizijos bokštas.

 Istorija 

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. valsčius priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Valsčius atkurtas XIX a. 2-ojoje pusėje, priklausė Suvalkų apskričiai (Suvalkų gubernija). Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį valsčius buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975–1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.

 Paviršiaus struktūra 
Pagal 2005 m. duomenis valsčiaus plotas yra 131,84 km², iš kurių:http://www.regioset.pl/
 ariama žemė: 77 %
 miškai: 10 %
 vandens telkiniai: 13 %

Valsčius sudaro 10,08% Suvalkų apskrities.

 Gyventojai 

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2008 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:http://demografia.stat.gov.pl/BazaDemografia/ 
Aprašymas Bendrai Moterys VyraiGyventojai  3045  100 %  1466  48,14 %  1579  51,86 %Gyventojų tankumas(Gyv./km²)  23,10  11,12  11,98

Pagal 2005 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 2020,42 zlotai.http://www.regioset.pl/

 Tautinė sudėtis 

2002 m. gyveno 2 991 žmonės:2002 m. surašymo duomenys (lenk.) 
 Lenkai – 98,3 % (2 941);
 Gudai – 0,33 % (10);
 Kiti – 1,33 % (40).1921 m. gyveno 4 822 žmonės:1921 m. surašymo duomenys (lenk.)
 Lenkai – 97,5 % (4 705);
 Rusai – 2,34 % (113);
 Lietuviai – 0,08 % (4).

 Adminisracinis suskirstymas 

Bachanovas, Bialorogiai, Blaskovizna, Čajevščizna, Červonė Bagnas, Gulbiniškiai, Hultajevas, Ignatuvka, Jeleniavas, Kazimieruvka, Kžemianka, Lapūkavas, Leščevas, Malesovizna, Okronglė, Podvysokių Jelenevskiai, Prūdiškės, Richtinas, Rutka, Sidoriai, Sidorių Zapolnė, Sidoruvka, Suchodoliai, Sumavas, Šcibovas, Šešupka, Šiurpilis, Udrinas, Udziejekas, Vodzilkiai, Volovnia, Zažečės Jelenevskiai, Živa Voda.

 Valsčiaus gamta 

Dalis valsčiaus teritorijos yra Suvalkų kraštovaizdžio parke. Valsčiuje teka Juodosios Ančios ir Šešupės upės. Valsčiuje yra Lapūkavo riedulių draustinis, Bachanovo riedulių draustinis ir Rutkos draustinis bei Jasionovo kalnas, Kšemianuchos kalnas, Kšemieniuchos kalnas, Kukmedžių kalnas, Pilies kalnas ir Šiurpilio piliakalnis.

 Ežerai 

Valsčiuje yra šie ežerai:
 Didysis Šelmentas (3,56 km²);
 Eglinis (0,135 km²);
 Kopanė (0,125 km²);
 Šiurpilis (0,89 km²);
 Vodzilkiai (0,043 km²).

 Nuorodos 
 Valsčiaus tinklalapis (lenk.) .

 Šaltiniai 


Kategorija:Suvalkų gubernijos valsčiai