Kauno siaurasis geležinkelis

Kauno siaurasis geležinkelis (liaudyje vadintas „koleika, kukuška“) – 600 mm vėžės siaurasis geležinkelis, veikęs Kaune nuo 1919 m. balandžio iki 1935 m. rugpjūčio 1 d. Jungė Aukštąją Panemunę su Senamiesčiu. Ilgis 6,4 km, vasarą veikė 3,5 km atšaka į Panemunės šilą. Ruožą valdė Siaurųjų geležinkelių direkcija.

 Istorija 

Geležinkelis nutiestas 1916–1917 m. kaizerinės vokiečių valdžios nurodymu. Traukinukas, žmonių dar vadintas „kukuška“, pradėjo važinėti 1919 m. pavasarį. Siauruko trasa ėjo nuo Kauno liuteronų bažnyčios prie Aleksoto tilto pro Karmelitų bažnyčią (tuometine Pramonės gatve), prie Tilmanso įmonių ir Volfo-Engelmano alaus bravoro, Juozapavičiaus prospektu per Žemuosius Šančius, Panemunės tiltu į Panemunės priemiestį. Tai nebuvo seniausias siaurasis geležinkelis mieste: pirmasis siaurukas atsirado dar caro valdymo metais kaip Kauno tvirtovės geležinkelis.Lipk į „kukušką“, brauksim į Senamiestį // Kauno diena, 2009 m. balandžio 25 d., 15 psl.  Be to, I pasaulinio karo metais kaizerinė vokiečių kariauna fronto reikalams nutiesė 600 mm vėžės pločio geležinkelį Aleksotas–Aukštoji Panemunė. 1919–1929 m. Kaune, greta siaurojo geležinkelio, veikė dar viena bėginio viešojo transporto rūšis – Kauno arklinis tramvajus.

Po 1920 m. geležinkelio trasa dar praplėsta – nuo depo ties Kauno geležinkelio tiltu ji nutiesta palei Nemuną pro Jiesios gyvenvietę, Linksmės kalno papėdę iki Panemunės tilto, kur buvo prijungta prie jau buvusios linijos. Per Aleksoto tiltą ėję bėgiai iki siaurojo geležinkelio depo buvo išardyti. 1923 m. nuo Panemunės tilto nutiesa ~3,5 km ilgio siaurojo geležinkelio atkarpa į Aukštosios Panemunės šilą – linijos pabaiga buvo ties Nemuno pakrante priešais Pažaislį.

Siauruką aptarnavo ~80 žmonių. Nepaisant to, kad buvo pelningas, siaurųjų geležinkelių valdybai buvo per brangus rekonstruoti, todėl 1935 m. liepos 31 d. vėlų vakarą uždarytas.Kaunas atsisveikino su siauruoju geležinkeliu. „Lietuvos aidas“, 1935-08-01, psl. 4. Taip pat nurodoma, kad po didžiulio 1931 m. Kauno potvynio miesto savivaldybė traukinėlį sustabdė: oficialiai pranešta, kad potvynis padarė daug žalos traukinėlio keliui, bet tikroji priežastis buvo varžymasis su miesto autobusais.

Per 16 siauruko gyvavimo metų pervežta apie 35 mln. keleivių.Ar naikinti Kauno saurąjį geležinkelį? // „Lietuvos žinios“, 1933 m. lapkričio 6 d. Nr. 252 (4342), 5 psl.
 1927 m. – 1 560 056
 1928 m. – 1 871 460
 1929 m. – 1 892 912
 1930 m. – 2 278 388
 1931 m. – 2 271 962
 1932 m. – 2 143 963

 Stotelės 

1919 m. buvo stotelės: Panemunė, Stačiatikių kapinės, Šančių rinka, Šmidto fabrikas, Geležinkelių dirbtuvės, Čiurlionio g. kampas – Geležinis tiltas, Karmelitų bažnyčia, Nemuno kranto aikštė, Bazaro gatvė, galas Didžiosios Totorių gatvės, Aleksoto tiltas.Kai Kaune dar pūškavo „kukuška“.  Kvb.lt (archyvuota 2022-05-21). 1920–1935 m. ruože buvo 12 stotelių.Aukštoji Panemunė - Senamiestis. Atlaskolejowy.net (tikrinta 2025-08-23).

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos siaurieji geležinkeliai
Kategorija:Geležinkelių transportas Kaune