Pietų Ramiojo Vandenyno Mandatas

Pietų Ramiojo Vandenyno Mandatas () – Japonijai Tautų Lygos perleista mandatinė teritorija Ramiajame vandenyne, kurią sudarė keletas salų grupių (dab. Palau, Marianos Šiaurinės Salos, Mikronezijos Federacinės Valstijos, Maršalo Salos). Teritorijos administravimo teisės atiteko Japonijai po to, kai Vokietijos imperija pralaimėjo Pirmajame pasauliniame kare.Ponsonby-Fane, Richard. (1962). Sovereign and Subject, pp. 346–353.

 Istorija 

 Įkūrimas 
Prasidėjus I pasauliniam karui, 1914 m. iki tol šioje teritorijoje egzistavusi Vokietijos kolonija Vokietijos Naujoji Gvinėja buvo okupuota dviejų valstybių – Japonijos ir Australijos. Japonijos okupuotosios sritys 1919 m. Versalio sutartimi buvo pripažintos kaip C klasės mandatinė teritorija ir patikėtos administruoti Japonijos imperijai.

 Tarpukaris ir II pasaulinis karas 
Iš karto pradėjus administruoti teritoriją, Japonija ėmė sparčiai ją kolonizuoti. Į salas masiškai kėlėsi japonai, korėjiečiai, okinaviečiai ir kitos imperijos tautos. Tai padvigubino vietos gyventojų skaičių.

4-tą dešimtmetį, besiruošdama karui, Japonija teritorijoje ėmė kurti karinius uostus, fortus ir kitus karinius objektus. Mikronezijos salos strategiškai tapo svarbios kaip lėktuvų leidimosi vieta ir vietos papildyti degalams, maisto atsargoms įveikiant tolimus Ramiojo vandenyno atstumus.

Per II pasaulinį karą iš turimų salų Japonija rengė atakas. Karo metu jiems pavyko praplėsti šią teritoriją, okupuojant Nauru, Guamą, Kiribatį ir netgi Australijos šiaurines teritorijas.

 Likimas 
1945 m. pasibaigus karui, Japonija jau buvo praradusi visas teritorijas, kurias okupavo JAV. 1947 m. vietoj Mandato buvo oficialiai įkurta Ramiojo Vandenyno Salų Globojamoji Teritorija, kurios administravimas perėjo JAV.

 Valdymas 

Pietų Ramiojo Vandenyno Mandatas buvo administruojamas Japonijos imperijos karo laivyno. Jo būstinė buvo įkurta Čiuko atole.

Administraciškai Mandatą sudarė šešios subprefektūros:
 Saipano subprefektūra (), administracinis centras Saipane;
 Palau subprefektūra (), administracinis centras Kororas
 Japo subprefektūra (), administracinis centras Kolonija
 Čiuko subprefektūra (), administracinis centras Venas
 Ponapės subprefektūra (), administracinis centras Kolonija
 Džaluito subprefektūra (), administracinis centras Džaluitas

1943 m. Saipano subprefektūra pervardinta kaip Šiaurės subprefektūra (), Palau ir Japas sujungtos į Vakarų subprefektūrą (), o Čiukas, Ponapė ir Džaluitas - į Rytų subprefektūrą ().

 Kultūra 
Mandato administravimo metu japonai masiškai kėlė kolonistus į vietos salas, padvigubindami gyventojų skaičių. Dėl to daug šių salų gyventojų turi japoniško kraujo. Salose buvo introdukuojama japoniška kultūra, statomos šintoistinės šventyklos.

 Šaltiniai 

Kategorija:Mikronezijos istorija
Kategorija:Japonijos imperija
Kategorija:Mandatinės teritorijos
Kategorija:Mikronezijos Federacinių Valstijų istorija