Lietuvos kariuomenė

Lietuvos kariuomenė – Lietuvos ginkluotosios pajėgos, kurias sudaro sausumos pajėgos, jūrų pajėgos, oro pajėgos ir specialiųjų operacijų pajėgos. 

Karo metu, Valstybės sienos apsaugos tarnyba, Viešojo saugumo tarnyba, Vadovybės apsaugos tarnyba, Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas ir Lietuvos šaulių sąjungos koviniai vienetai, bei kiti ginkluoto pilietinio pasipriešinimo vienetai (partizanai) tampa tiesiogiai pavaldus kariuomenės vadui.

Sudaro apie 23 tūkst. karių bei tarnautojų. 2020 m. tarp jų buvo 11453 profesionalių karių, 3281 – šauktinių, 5261 – karių-savanorių, 263 – kariūnų (LKA studentų), 2859 – civilių tarnautojų.1998-2010 m. LR krašto apsaugos sistemos personalo skaičiaus pokytis

 Istorija 

 LDK kariuomenė 

Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenė – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės 1253–1263 m. ir 1275–1569 m. veikusi organizuota karinė jėga. Po Liublino unijos iki Trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo 1795 m. – savarankiška Abiejų Tautų Respublikos kariuomenės sudėtinė dalis.

 1918–1940 m. 

Tarpukario Lietuvos kariuomenė – Lietuvos Respublikos 1918–1940 m. karinės pajėgos. 1918–1920 m. kovojo už Lietuvos laisvę su bolševikais, bermontininkais ir lenkais.

Sudarė 9 pėstininkų, 4 artilerijos ir 3 kavalerijos pulkai, karo aviacijos pajėgos ir pagalbinė kariuomenė: inžinerijos, geležinkelininkų, ryšininkų ir transporto padaliniai. Buvo ginkluota šiuolaikine lietuviška ir užsienietiška karine technika.

 Atkūrimas (nuo 1990 m.) 

Paskelbus nepriklausomos Lietuvos valstybės atkūrimą, svarbiausia buvo nepriklausomybę įtvirtinti, užtikrinti šalies suverenitetą. Vienas skubiausių darbų – iš sovietų kariuomenės perimti sienų kontrolę, pasiekti, kad iš nepriklausomos valstybės teritorijos būtų kuo greičiau išvesta okupacinė kariuomenė, ir atkurti savąją – Lietuvos kariuomenę.

1990 m. kovo 12 d., kitą dieną po Lietuvos atstatymo akto paskelbimo, Atkuriamasis Seimas priėmė nutarimą, kad SSRS karinė prievolė Lietuvos piliečiams negalioja. 1990 m. kovo 14 d. nutarimu Lietuvoje nutraukta sovietų karinių komisariatų veikla. SSRS užėmė priešišką Lietuvai poziciją, skelbė ultimatumus, grasino. 1990 m. balandį įvedė 76 dienų ekonominę blokadą. Tokiomis sąlygomis kurta nepriklausomos Lietuvos krašto apsauga.
 Vadovybė 
Pagal Konstituciją, vyriausiasis ginkluotųjų pajėgų vadas yra prezidentas.

Krašto apsaugos sistemos planavimu tiesiogiai užsiima Krašto apsaugos ministro vadovaujama Krašto apsaugos ministerija.Lietuvos Respublikos Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymas  Ministrui pavaldus kariuomenės vadas, kuriam karo metu pavedama vadovauti visoms Lietuvos ginkluotosioms pajėgoms. Gynybos ir mobilizacijos planų rengimu užsiima Gynybos štabas.

 Sudėtis 

alt=|miniatiūra|400x400px|Kariuomenės struktūrinė schema 2025 (angl.)
Lietuvos kariuomenę sudaro:

 21x21px Gynybos štabas;
 21x21px Sausumos pajėgos;
 21x21px Savanorių pajėgos.
 21x21px Karinės oro pajėgos;
 22x22px Karinės jūrų pajėgų;
 22x22px Specialiųjų operacijų pajėgos.

Detalią kariuomenės struktūrą nustato, kariuomenės junginius bei dalinius steigia, reorganizuoja ar likviduoja krašto apsaugos ministras, vadovaudamasis Seimo patvirtinta principine kariuomenės struktūra. Karinėms operacijoms vykdyti sudaromos operacinės pajėgos. Jas sudaro kariuomenės pajėgų rūšių ir kitokie kariniai vienetai, kariuomenės vado paskirti Jungtinio štabo viršininko operaciniam vadovavimui. Specialiosioms karinėms funkcijoms ir užduotims vykdyti gali būti sudaromi nuolatiniai junginiai ir kiti specializuoti kariuomenės vienetai.

 36x36px Sausumos pajėgos 

Lietuvos kariuomenės Sausumos pajėgos yra pagrindinė Lietuvos karinė gynybinė jėga, todėl, reformuojant Lietuvos kariuomenę, daugiausia dėmesio ir didžiausi finansiniai ištekliai skiriami būtent šiai pajėgų rūšiai. Pagrindinis sausumos pajėgų ir savanorių pajėgų kovinis vienetas yra batalionas. Sausumos pajėgas sudaro:miniatiūra|235x235px|Pėstininkų kovos mašinos Vilkas

 Faktinė struktūra (2025 m.) 
miniatiūra|235x235px|Lietuvos salvinės artilerijos baterijos karių M142 HIMARS mokymai Estijoje. 
miniatiūra|230x230px|Savaeigės haubicos PzH 2000

 Sausumos pajėgų vadovybės štabas
 Divizijos štabas
 Štabo kuopa
 Ryšių kuopa
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo pėstininkų batalionas;
 Karaliaus Mindaugo husarų batalionas (KMHB);
 Didžiosios kunigaikštienės Birutės ulonų batalionas (DK BUB);
 Kunigaikščio Vaidoto batalionas;
 Generolo Romualdo Giedraičio artilerijos batalionas;
 Logistikos batalionas;

 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Kęstučio mechanizuotasis pėstininkų batalionas;
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Butigeidžio dragūnų batalionas (LDK BDB);
 Brigados generolo Motiejaus Pečiulionio artilerijos batalionas;
 Kunigaikščio Margirio pėstininkų batalionas;
 Divizijos generolo Stasio Raštikio Lietuvos kariuomenės mokykla;
 Didžiojo Lietuvos etmono Jonušo Radvilos mokomasis pulkas;
 Generolo Adolfo Ramanausko kovinio rengimo centras;
 Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademija;
 Pulkininko Juozo Vitkaus inžinerijos batalionas (JVIB);
 Sausumos pajėgų salvinės artilerijos baterija

 KASP Dainavos apygardos 1-oji rinktinė, Alytus;
 KASP Dariaus ir Girėno apygardos 2-oji rinktinė, Kaunas;
 KASP Žemaičių apygardos 3-ioji rinktinė, Klaipėda;
 KASP Vyčio apygardos 5-oji rinktinė, Panevėžys;
 KASP Prisikėlimo apygardos 6-oji rinktinė, Šiauliai;
 KASP Didžiosios Kovos apygardos 8-oji rinktinė, Vilnius.

 Principinė struktūra (2024 m.) 
miniatiūra|230x230px|Pagrindinis kovinis tankas Leopard 2A8. Šiais tankais, pagal VGT sprendimą, ateityje bus apginkluotas brigados „Geležinis Vilkas“ tankų batalionas.
miniatiūra|230x230px|Pėstininkų kovos mašina CV90.

Priimtas VGT sprendimas inicijuoti šių vikšrinių mašinų įsigijimą dviems „Geležinio Vilko“ brigados batalionams.
Siekiant įsteigti Lietuviškąją pėstininkų diviziją su tankų batalionu, 2024 m. liepos 11 d. LR Seimas pritarė principinės Lietuvos kariuomenės struktūros pakeitimams, kurie įsigaliojo 2024 m. liepos 18 d. Planuojama, kad pilną operacinį pajėgumą kariuomenės pėstininkų divizija pasieks iki 2030 metų.

Planuojama taip pat steigti du pėstininkų batalionus, ginkluotus vikšrinėmis pėstininkų kovos mašinomis, siekiant ateityje gerinti sąveiką su tankais. Principinę sausumos pajėgų struktūrą sudaro (*su 2025 m. KAM struktūros planaishttps://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/32619741270d11f09cbcab0ff4d74843?jfwid=dcv75pxaahttps://www.youtube.com/watch?v=WKeCW6DTADk):

 Sausumos pajėgų vadovybės štabas
 Divizijos štabas
 Štabo kuopa
 Ryšių kuopa
 Pėstininkų brigada „Geležinis Vilkas“:
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo pėstininkų batalionas;
 Tankų batalionas (Leopard 2A8 iki 2030 m.)*
 Didžiosios kunigaikštienės Birutės ulonų batalionas (CV 90);
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo pėstininkų batalionas (CV 90);
 Generolo leitenanto Jokūbo Jasinskio logistikos batalionas
Pėstininkų brigada „Aukštaitija“:
 Karaliaus Mindaugo husarų batalionas (PKM Vilkas);* 
 Kunigaikščio Vaidoto batalionas (PKM Vilkas);*
 Pėstininkų batalionas (PKM Vilkas);*
 Logistikos batalionas
 Lietuvos didžiojo etmono Jono Karolio Chodkevičiaus pėstininkų brigada „Žemaitija“:
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Butigeidžio dragūnų batalionas (JLTV);
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Kęstučio pėstininkų batalionas (JLTV);
 Kunigaikščio Margirio pėstininkų batalionas (JLTV);
 Logistikos batalionas
 Pulkininko Juozo Vitkaus inžinerijos pulkas
 1-oji Kovinės paramos inžinerijos kuopa
 2-oji Kovinės paramos inžinerijos kuopa
 3-ioji Kovinės paramos inžinerijos kuopa
 Artilerijos pulkas
 Generolo Romualdo Giedraičio artilerijos batalionas;
 Brigados generolo Motiejaus Pečiulionio artilerijos batalionas;
 Artilerijos batalionas (CAESAR);
 Salvinės artilerijos batalionas (HIMARS)
 Žvalgybos batalionas*
 Kazimiero Semenavičiaus oro gynybos pulkas (Karinės oro pajėgos)*
 Pirmasis oro gynybos batalionas
 Antrasis oro gynybos batalionas
 Ryšių batalionas (Kibernetinės gynybos valdyba)*
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytenio bendrosios paramos logistikos batalionas (Logistikos valdyba)*
 Transportavimo batalionas (Logistikos valdyba)*
 Medicininės paramos batalionas (Logistikos valdyba)*
 Karo policijos batalionas (Karo policija)*

 Majoro Juozo Lukšos mokymo centras;

 Krašto apsaugos savanorių pajėgos (KASP):
 KASP Dainavos apygardos 1-oji rinktinė, Alytus;
 KASP Dariaus ir Girėno apygardos 2-oji rinktinė, Kaunas;
 KASP Žemaičių apygardos 3-ioji rinktinė, Klaipėda;
 KASP Vyčio apygardos 5-oji rinktinė, Panevėžys;
 KASP Prisikėlimo apygardos 6-oji rinktinė, Šiauliai;
 KASP Didžiosios Kovos apygardos 8-oji rinktinė, Vilnius.https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/83d73593427911efb121d2fe3a0eff27?jfwid=-3yj18od0m

 35x35px Karinės oro pajėgos 
miniatiūra|Lietuvos KOP sraigtasparnis Eurocopter AS365 Dauphin; fone, Let L-410 Turbolet.

Lietuvos karinės oro pajėgos (toliau – KOP) yra sudedamoji Lietuvos kariuomenės dalis, kurios paskirtis – Lietuvos oro erdvės kontrolė, apsauga ir gynyba, parama sausumos ir jūrų pajėgoms, paieškos gelbėjimo bei specialiųjų operacijų vykdymas, krovinių ir žmonių pervežimas. KOP daliniai yra išsidėstę visoje Lietuvos teritorijoje:

 Kaune įsikūręs KOP štabas ir dislokuota Oro erdvės stebėjimo ir kontrolės valdyba.
 Karmėlavoje prie Kauno įsikūręs Oro erdvės kontrolės centras.
 Aviacijos bazė bei Ginkluotės ir technikos remonto depas dislokuoti Šiaulių Zokniuose;
 Oro gynybos batalionas, įkurtas 2000 m. prie Šiaulių esančiame Mumaičų k. (šiuo metu perdislokuotas į Radviliškį).

miniatiūra|RBS-70 MSHORAD
Pastaruoju metu KOP atliekama karinės technikos modernizacija: Planuojama atnaujinti sraigtasparnių parką su UH-60M, taip pat siekiama stiprinti oro gynybos pajėgumus, įsigyjant papildomų vidutinio (NASAMS III) ir artimojo nuotolio oro gynybos sistemų (PPZR Piorun, RBS-70).

Vystant sausumos pajėgų pėstininkų diviziją ir plečiant oro gynybos batalioną į pulką, siekiant pagerinti pajėgų apsaugos kokybę, užsakytos mobilios RBS-70 MSHORAD sistemos, kurios bus montuojamos ant pagrindinio Lietuvos kariuomenės šarvuotojo visureigio JLTV. Siekiama užtikrinti rotacinį didelio nuotolio oro gynybos sistemų modulio rotavimą Lietuvoje.

 37x37px Karinės jūrų pajėgos 

miniatiūra|Lietuvos KJP Flyvefisken klasės patrulinis laivas LKL „Dzūkas“
Lietuvos karines jūrų pajėgas (toliau – KJP) sudaro:
miniatiūra|Lietuvos KJP Hunt klasės priešmininis laivas LKL „Kuršis“

 Štabo kuopa;
 Karo laivų flotilė;
 Kovinių laivų divizionas;
 Priešmininių laivų divizionas;
 Patrulinių laivų divizionas;
 Katerių grandis;
 Generolo Kazimiero Nestoro Sapiegos fuzilierių batalionas;
 Povandeninių veiksmų komanda.
 Jūros ir pakrančių stebėjimo tarnyba;
 Logistikos tarnyba;
 Mokymo centras;
 Jūrų gelbėjimo koordinavimo centras.

Karo laivų flotilėje yra 13 laivų: 5 patruliniai laivai, 2 minų paieškos laivai, 1 vadovavimo ir aprūpinimo laivas, 1 fregata (planuojama nurašyti), 3 uosto kateriai ir 1 paieškos bei gelbėjimo laivas. 2007 m. Lietuvos KJP nusipirko 3 Flyvefisken klasės patrulinius laivus iš Danijos karališkojo laivyno. 2008 m. pasirašyta sutartis dėl dviejų Hunt klasės išminavimo laivų pirkimo iš Jungtinės Karalystės Lietuvos kariuomenė įsigys du priešmininės kovos laivus .

 Jūrų fuzilieriai 
miniatiūra|225x225px|Apsaugos kuopos fuzilieriai
Nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. siekiant panaikinti priekrantės ir uosto gynybos spragą bei atlikti kitas pavestas jūrų pėstininkams funkcijas, į vieną struktūrą sujungus KJP Povandeninių veiksmų komandą ir KJP Logistikos tarnybos Apsaugos kuopą buvo įsteigta ir dalinai suformuota Karinių jūrų pajėgų Uosto ir priekrantės gynybos tarnyba kurioje veikia dvi pėstininkų (fuzilierių) kuopos. Formuojant dalinio tradicijas dalinyje tarnaujančius karius pradėta vadinti jūrų fuzilieriais (jūrų pėstininkais), o pati tarnyba neoficialiai vadinama Fuzilierių batalionų.

Tarnybai įsigyti du „Jahu“ klasės desantiniai kateriai, be jų iš Klaipėdos uosto direkcijos neatlyginamai gautas patrulinis kateris Storebro SB90E. 

 37x37px Specialiųjų operacijų pajėgos 
miniatiūra|237x237px|SOP Ypatingos paskirties tarnybos „Žaliukai“ per pratybas

1995 m. pradėtos formuoti LK Specialiosios pajėgos. Tai nedidelis karinis vienetas, vėliau tapęs atskira Lietuvos kariuomenės rūšimi. 2002 m. Specialiosios pajėgos įsteigtos oficialiai – įkurtas Specialiųjų operacijų junginys (SOJ), operacijoms pradėjo vadovauti bendras štabas. 2008 m. balandžio 3 d. SOJ de jure tapo SOP.

 Padaliniai 

 Ypatingos paskirties tarnyba (YPT);
 Vytauto Didžiojo jėgerių batalionas (VDJB);
 Kovinių narų tarnyba (KNT);
 Mokymo ir kovinės paramos centras (MKPC).

Iš SOP padalinių galima suformuoti eskadronus konkrečioms užduotims. Lietuvoje SOP gali būti panaudotos, jei policija pritrūktų pajėgumų ar reaguotų į teroristinius išpuolius.

 Kiti padaliniai 
miniatiūra|Karo medikai
miniatiūra|Komendantinių vienetų rengimo kursai. 
miniatiūra|Karo policija
miniatiūra|Štabo bataliono garbės sargyba

21x21px Mokymų ir doktrinų valdyba:
 Divizijos generolo Stasio Raštikio Lietuvos kariuomenės mokykla;
 Didžiojo Lietuvos etmono Jonušo Radvilos mokomasis pulkas;
 Generolo Adolfo Ramanausko kovinio rengimo centras;
 Pabradės poligonas.
 21x21px Logistikos valdyba:
 Depų tarnyba;
 Judėjimo organizavimo tarnyba;
 Įgulų aptarnavimo tarnyba;
 Karo kartografijos centras;
 Dr. Jono Basanavičiaus karo medicinos tarnyba;
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytenio bendrosios paramos logistikos batalionas.
19x19px Kibernetinės gynybos valdyba:
Informacinių technologijų tarnyba;
Lietuvos didžiojo etmono Kristupo Radvilos Perkūno ryšių ir informacinių sistemų batalionas.
19x19px Karo komendantūrų valdyba: 
Karo prievolės ir komplektavimo tarnyba;
Vilniaus regioninė karo komendantūra;
Kauno regioninė karo komendantūra;
Klaipėdos regioninė karo komendantūra;
Šiaulių regioninė karo komendantūra;
Panevėžio regioninė karo komendantūra;
Alytaus regioninė karo komendantūra.
19x19px Karo policija:
 Ikiteisminio tyrimo valdyba;
 Vilniaus įgula;
 Kauno įgula;
 Klaipėdos įgula;
 Šiaulių įgula;
 Mokymo centras.
 Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademija;
 Ordinariatas:
 Lietuvos karininkų ramovė
 Lietuvos kariuomenės sporto klubas
 Finansų ir apskaitos departamentas
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino štabo batalionas
 Lietuvos karinės aviacijos administracija
 Lietuvos kariuomenės strateginės komunikacijos departamentas

 Personalas 
Kariuomenės struktūrą Seimas kasmet tvirtina įstatymu. Jame nustatomi ribiniai karių skaičiai, struktūros gairės 5 metams į priekį. Karių skaičiaus pokytis pagal metus:
MetaiBendras ribinis karių skaičiusValstybės tarnautojų skaičiusIŠ VISOProfesinės karo tarnybos kariųPrival. pradinės karo tarnybos karių iki 2008 m. Nuo 2010 pradedami baziniai kariniai mokymaiKarių savanorių ir aktyviojo rezervo kariųKariūnųIš visoiš jų:Generolų ir admirolųPulkininkų ir jūrų kapitonųPulkininkų leitenantų ir komandorųMajorų ir komandorų leitenantų20023864081004301053005000250005402003220308100430105300450090004302004197817720730105300368180003801652005196507800832115310350080003501702006182507800832115310321070002401702007172707930835130360260065002401702008162308390104014037516006000240180200915240840010401403806006000240180201012650-152007700-8400930130385300–600**4500-6000150–200150–18020111572084201042140360600**650020020020121575084501045150400600**650020020020131525084501245150400600**6000200200201415300nuo 7 700 iki 8 500iki 9iki 30iki 123iki 365nuo 700 iki 1 000nuo 4 800 iki 6 300190 iki 2702002015*> 17730> 9000< 10< 40< 150< 400> 1000**> 7500< 230< 200
* – planuojami skaičiai;

 Tarptautinis bendradarbiavimas 

 Lietuva ir NATO 
miniatiūra|Lietuvos KOP lėktuvas L-39ZA rikiuotėje su NATO oro policijos olandų F-16
2004 m. kovo 1 d. 19–a NATO šalių ratifikavo prisijungimo prie NATO protokolą. NATO generalinis sekretorius Japas de Hopas Šeferis pakvietė 7 Vidurio ir Rytų Europos šalis prisijungti prie NATO.

2004 m. kovo 17 d. NATO taryba nusprendė dėl Baltijos oro policijos ir jai reikalingų pajėgų dislokavimo Lietuvoje. Kovo 25 d. krašto apsaugos ministras Linas Linkevičius įsakymu nuo kovo 29 d. NATO šalių naikintuvams leista patruliuoti Lietuvos oro erdvėje. Šiuo įsakymu taip pat leista į Lietuvą atvykti šiuos skrydžius vykdantiems NATO valstybių kariams ir karinėms pajėgoms priskirtiems civiliams tarnautojams. Kovo 29 d. Vašingtone deponavus NATO ratifikavimo raštus, Lietuva tapo visateise NATO sąjungininke. Baltijos šalių oro erdvė nuo pirmos dienos saugota pagal NATO standartus.

 Tarptautinės operacijos 
alt=Lietuvos karys Afganistane|miniatiūra|218x218px|Lietuvos kariai savanoriai dalyvauja JT taikos palaikymo misijoje MINUSMA
>200 Lietuvos karių tarnavo tarptautinėse misijose Afganistane, Irake ir Kosove. Pora karininkų, kaip stebėtojai, dalyvavo Jungtinių Tautų stebėtojų misijoje UNIMOG Gruzijoje, vienas štabo karininkas – ES operacijoje „Althea“ Bosnijoje ir Hercegovinoje. ES operacijoje Čade ir Centrinėje Afrikos respublikoje Lietuva dalyvavo skirdama 2 štabo karininkus į ES operacijų vadavietę.

Kariai misijose keičiasi kas pusmetį. Į tarptautines operacijas vyksta kariai-profesionalai, kariai-savanoriai, civiliniai krašto apsaugos tarnautojai.
miniatiūra|Lietuvos karys 2024 m. (kairėje) ir 2014 m. (dešinėje).

 Įranga 

miniatiūra|Lietuvos kariuomenės prieštankinės sistemos FGM-148 Javelin
Dėl Lietuvos įsipareigojimų ir NATO rekomendacijų, nemažai KAM išlaidų skiriama nusipirkti ginklams ir karinei technikai, ją atnaujinti bei didinti kovinį efektyvumą. Lietuvos tikslas – ~25% gynybos išlaidų skirti ginklų ir technikos pirkimams ir atnaujinimams.

Dauguma ginkluotės pirkimų ir atnaujinimų projektų skirta Sausumos pajėgų, ypač „Geležinio Vilko“ brigadai aprūpinti. Nusipirkta prieštankinių sistemų FGM-148 Javelin, priešlėktuvinių raketų „Stinger“, transporto priemonių, lengvųjų pėstininkų ginklų, minų paieškos ir išminavimo priemonių, kolektyvinės ir individualios apsaugos nuo branduolinio, biologinio ir cheminio ginklo priemonių.

Bet aprūpinamos ir kitos pajėgos: Karinių jūrų pajėgų priešmininės kovos laivams nupirkta modernesnė įranga, nupirkti daugiafunkciniai patruliniai laivai, pasirašyta sutartis dėl 2 NATO standartų priešmininės kovos laivų pirkimo, atnaujinta taktinės transporto aviacija, nupirkti sraigtasparniai. Planuojama atnaujinti ilgojo nuotolio radarus ir kt.

Dar Lietuvos kariuomenei svarbu išlaikyti prieštankinės gynybos, išminavimo pajėgumus. Ateityje turėtų didėti priešlėktuvinės gynybos, apsaugos nuo masinio naikinimo ginklų ir kitų pajėgumų svarba. Logistinis aprūpinimas irgi svarbus, be jo neįmanoma normaliai dalyvauti NATO veikloje.
 Uniformos 
LK Materialinių resursų departamentas parengė karių išvaizdos, uniformų dėvėjimo ir ženklų nešiojimo taisykles. Tinkamu aprangos dėvėjimu siekiama formuoti teigiamą Lietuvos karių įvaizdį.

Taisyklėse apibrėžta, kas yra kario uniforma, kas gali ją dėvėti, numatyti uniformos dėvėjimo apribojimai, dėvėjimo tvarkos pagal rūšis ir ansamblius. Nustatyta skiriamųjų ženklų nešiojimo tvarka, kario išvaizdos reikalavimai. 

 Skiriamieji ženklai 

Karinių laipsnių identifikacija yra svarbi uniformos funkcija, kuriai atlikti Krašto apsaugos ministras yra nustatęs atitinkamus ženklus, kurių atvaizdavimas dažniausiai priklauso nuo pajėgų rūšies ir dėvimos uniformos tipo. Šiuolaikinėje Lietuvos kariuomenėje laipsniai, dėvint lauko uniformą, atvaizduojami ant krūtinės. Ceremonijų ir kasdienėse uniformose laipsniai yra žymimi žalvario spalvos insignijomis, kurios yra vaizduojamos ant antpečių Sausumos, Specialiųjų operacijų ir Oro pajėgose, o Karinėse jūrų pajėgose – ant rankovių (išskyrus movas ant kasdieninės uniformos baltinių).

2012 m. vykdant nekarininkų korpuso reformą kareivių ir puskarininkų karinių laipsnių ženklai buvo žymimi ant rankovių, kaip tai tradiciškai daroma NATO šalyse, tačiau nuo 2024 m., pasikeitus LK uniformai, antpečiai kariams ir puskarininkiams Sausumos, Specialiųjų operacijų ir Oro pajėgose buvo sugrąžinti.           
miniatiūra|203x203px|Nepaisant daugybės reorganizacijų, Dragūnų batalionas išlaiko savo unikalią kokardą nuo 1996 m. kovo 22 d.

Formuojant Lietuvos kariuomenės dalinių vidines tradicijas ir stiprią bendruomenę, siekiama suteikti kiekvienam daliniui savitą identitetą. Tam nustatomi spalvų deriniai, kokardos, tarnybos ženklai ir kiti skiriamieji elementai. Pavyzdžiui, berėčių spalvos, nustatytos Lietuvos kariuomenės daliniams:

 Krašto apsaugos ministerijos ir Lietuvos kariuomenės kanceliarijos – tamsios samanų spalvos .
 Lietuvos kariuomenės vadui tiesiogiai pavaldžių vienetų, Mokymo doktrinų valdybos ir jai pavaldžių vienetų, Logistikos valdybos ir jai pavaldžių vienetų – žalios spalvos;
 Gynybos štabo – pagal paskutinės kario tarnybos junginio beretės spalvą;
 Sausumos pajėgų – žalios spalvos, artilerijos ir inžinerijos padalinių – juodos spalvos;
 Specialiųjų operacijų pajėgų vienetų – Ypatingos paskirties tarnybos – pilkos spalvos, Vytauto Didžiojo jėgerių bataliono – vyšninės spalvos, Kovinių narų tarnybos – tamsiai mėlynos spalvos;
 Krašto apsaugos savanorių pajėgų – bordinės spalvos.
 Karo policijos – ryškiai raudonos spalvos.
 Karinių jūrų pajėgų (jūrų fuzilierams) ir Karinių oro pajėgų vienetų (oro gynybai) – tamsiai mėlynos spalvos.

 Uniformos dėvėjimo pavyzdžiai 

 Taip pat skaitykite 
 Baltijos oro policija
 Vytauto Didžiojo karo muziejus
 Lietuvos kariuomenės kariniai laipsniai

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Kariuomenės svetainė 
 2022 m. LK skaičiai ir pokyčiai 

Kategorija:Lietuvos ginkluotosios pajėgos