Gorskiai

Gorskiai (), Gurskiai – nuo XVI a. žinoma Žemaitijos bajorų giminė.

 Giminė 
Kilę iš Varšuvos apskrities kaimo Góry (dab. Mazovijos vaivadija). Herbas „Nalenč“ žinomas nuo XIV a. pradžios, 1413 m. įvykus Horodlės unijai, padovanotas lietuvių bajorui Kočanui. Gorskių žemaitiškoji giminės šaka XX a. dažniausiai vadinosi Nalenč Gorskiais.

Pradininkas – Melchioro Gorskio sūnus Stanislovas Gorskis (m. apie 1620 m.) XVI a. penktame dešimtmetyje atsikėlęs į Žemaitiją ir 1574 m. vedęs žemaitę bajorę Darotą Adomavičiūtę-Ganusevičiūtę. Jų sūnūs Jonas Chrizostomas ir Rapolas – vyresnės ir jaunesnės Gorskių šakų pradininkai, kaip ir tėvas, buvo evangelikai reformatai.

Vyresniosios šakos dvarai Žemaitijoje: Čebatoriškiai, Gadvaičiai, Gintališkė, Mankiškės ir Pašatrija, jaunesniosios: Beržėnai, Biržuvėnai, Ketūnai, Padubysis, Pažižmė, Salantai, Šaukėnai, be to, ji turėjo Lelionų ir Sepijoniškių (Trakų apskritis), Lebiodų ir Olževo (Gardino apskritis) valdas. Žemaitijoje Gorskiai valdė seniūnijas, buvo Karšuvos, Rietavo, Tverų, Viešvėnų, Mstislavlio tijūnai, turėjo stalininkų, pastalininkų, medžioklininkų, pataurininkų, kariuomenės vėliavininkų ir kitus garbės titulus.

Gorskiai giminiavosi su Bilevičiais, Burbomis, Gadonais, Grudzinskais, Nagurskiais, Plateriais, Sirevičiais, Tiškevičiais, Kosakovskiais, Vainomis, Zabielomis ir kitais bajorais, grafais bei kunigaikščiais.

 Giminės atstovai 

Jaunesnės Gorskių šakos Rapolo Jono sūnus: 
 Antanas Andrius Gorskis (m. 1736 m.) nuo 1712 m. – Žemaitijos generalinis vėliavininkas, nuo 1721 m. Telšių seniūnas, Žemaitijos sargybininkas, Žemaitijos pasiuntinys 1714 m., 1736 m. Abiejų Tautų respublikos Seime. Jo sūnus:
 Mykolas Jonas Gorskis (, apie 1710 m. – 1776 m.) nuo 1737 m. – Žemaitijos pataurininkis, nuo 1743 m. Žemaitijos pilies teisėjas, nuo 1745 m. Viekšnių ir nuo 1747 m. Tendžiogalos tijūnas, nuo 1753 m. Lietuvos iždo tribunolo maršalka, nuo 1758 m. Užvenčio seniūnas, nuo 1765 m. Žemaitijos generalinis vėliavininkas, nuo 1766 m. Žemaitijos kaštelionas.

 Mykolo Jono Gorskio palikuonys 
 Fortūnatas Gorskis (, apie 1745 m. – apie 1810 m.), Lenkijos kavalerijos rotmistras, Šv. Stanislovo ordino kavalierius (1791 m.).
 Antanas Gorskis (, apie 1800 m. – 1848 m.), Fortūnato sūnus:
 Ignotas Gorskis (, apie 1830 m. – ?), Antano sūnus:
 Antanas Gorskis (, 1862 – ?), Ignoto sūnus.
 Mykolas Gorskis (, apie 1800 m. – 1843 m.), Fortūnato sūnus:
 Jonas Gorskis (, apie 1830 m. – ?), Mykolo sūnus.
 Mykolas Antanas Jonas Gorskis (, 1834–1858 m.), Mykolo sūnus.
 Adomas Gorskis (, apie 1745 m. – ?), Viekšnių seniūnas:
 Juozapas Gorskis (, g. ~ 1800 m.), Adomo sūnus, Lenkijos karaliaus rūmų kamerheras, Vilniaus gubernijos bajorų maršalka, "Uoliojo lietuvio" masonų ložės narys.
 Stanislovas Augustas Gorskis (, apie 1745 m. – ?), nuo 1775 m. Užvenčio seniūnas, husarų brigados pulkininkas, nuo 1783 m. Rietavo tijūnas, 1788–1793 m. Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės iždo raštininkas, 1788–1792 m. Žemaitijos pasiuntinys Ketverių metų seime.
 Liudvikas Gorskis (, 1749–1815 m.), Raseinių seniūno padėjėjas (nuo 1784 m.), Rietavo tijūnas (nuo 1789 m.), Žemaitijos tijūnas; palaidotas Telšiuose:
 Adomas Gorskis (, 1787–1850 m.), Liudviko sūnus, Šiaulių teismo pirmininkas:
 Napoleonas Liudvikas Titas Gorskis (, 1811–1880 m.), Adomo sūnus, Raseinių ir Telšių apskričių bajorų maršalka:
 Vaclovas Kazimieras Gorskis (, 1851–1885 m.), Napoleono Liudviko Tito sūnus:
 Mykolas Gorskis (, 1877–1878 m.), Vaclovo Kazimiero sūnus. 
 Antanas Gorskis (, 1881–1919 m.), Napoleono Liudviko Tito sūnus, Biržuvėnų dvarininkas.
 Liudvikas Juozapas Teodoras Gorskis (1812–1843 m.), Adomo sūnus.
 Ipolitas Gorskis (, 1791–1836 m.), Liudviko sūnus, Beržėnų ir Dirkstelių dvarininkas, Šiaulių miesto valdybos pirmininkas.
 Aleksandras Gorskis (, 1798–1855 m.), Liudviko sūnus, Džiuginėnų dvarininkas:
 Zigmantas Kazimieras Gorskis (, 1827–1868 m.), Aleksandro sūnus, Džiuginėnų ir Šaukėnų dvarininkas:
 Zigmantas Gorskis (, apie 1866 m. – 1864 m.), Zigmanto Kazimiero sūnus.
 Tomas Petras Gorskis (, 1869–1940 m.), Zigmanto Kazimiero sūnus, Šaukėnų dvarininkas:
 Antanas Aleksandras Gorskis (, 1903–1973 m.), Tomo Petro sūnus, Šaukėnų dvarininkas.
 Leonas Gorskis (, apie 1760 m. – 1807 m.), paskutinis Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės taurininkas, Šv. Stanislovo ordino kavalierius:
 Leopoldas Gorskis (, 1787–1825 m.), Leono sūnus, Salantų dvarininkas, Telšių apskrities bajorų maršalka:
 Vaitiekus Albertas Gorskis (, apie 1820 m. – ?), Leopoldo sūnus, Telšių apskrities bajorų maršalka, Sepijoniškių dvarininkas, Salantų dvaro administratorius.
 Konstantinas Gorskis (, 1823–1864 m.), Leopoldo sūnus, Salantų dvaro savininkas, zoologijos profesorius Varšuvos universitete,Telšių apskrities mokyklų garbės globėjas.

 Kiti žymūs giminės asmenys 
 Karolis Gorskis (, 1903–1988 m.), Lenkijos istorikas medievistas, Lenkijos mokslų akademijos narys korespondentas.
 Stanislovas Batys Gorskis (, 1802–1864 m.), Lietuvos botanikas, farmakognostas, entomologas.
 Vincentas Gorskis (, 1848 m. – apie 1901 m.), Lietuvos architektas.

 Šaltiniai