Uris

Uris () – kantonas vidurio Šveicarijoje. Uris užima Roiso slėnį tarp Liucernos ežero ir Šventojo Gotardo perėjos. Pagrindinė kantono kalba yra vokiečių. Kantone gyvena 35 tūkst., iš kurių 3046 (arba 8.7 %) yra užsieniečiai. Legendinis Vilius Telis yra kilęs iš Urio.

 Geografija 
Kantonas yra šalies centre, šiaurinėje Šveicarijos Alpių dalyje. Kantono teritoriją sudaro Roiso ir jo intakų slėniai. Kantono plotas 1,077 km². Didelę ploto dalį užima miškai, o ledynai sudaro 20 % nedirbamos žemės. Aukščiausias taškas kantone ir Urnerio Alpėse yra Dammastock 3630 m į šiaurę nuo Furkos perėjos.

 Istorija 

Uris pirmąkart paminėtas 732 m. kaip Reichenau abato nuosavybė. 853 m. Liudvikas Vokietis Urį atidavė Ciuricho moterų vienuolynui.

Manoma, kad pavadinimas Uris kilo iš senovės vokiečių žodžio Aurochs, reiškiančio laukinį jautį. Šią nuomonę remia tai, kad kantono simbolis yra jaučio galva.

1243 m. regionas gavo bendrą antspaudą. 1274 m. Rudolfas Habsburgas pripažino šią privilegiją. Uris buvo vienas iš trijų kantonų pasirašiusių Sąjungos laišką (Bundesbrief) 1291 m.,o 1386 m. Uris prisidėjo prie pergalės prieš autrus Senpache, po kurio Uris užėmė Urseren žemes 1410 m.

Urio kantonas priešinosi reformacijai ir išliko katalikiškas. Helvetijos respublikos laikais Uris buvo Waldstätten kantono dalis. 1803 m. Uris atgavo nepriklausomybę. Kantonas priešinosi visoms religinėms ir konstitucinėms reformoms, tad Uris 1815 m. prisidėjo prie Sarneno lygos. Vėliau Uris kovėsi katalikų pusėje Zonderbundo kare, kuris buvo pralaimėtas.

 Politika 
Konstitucija galioja nuo 1888 m., bet buvo peržiūrėta 1929 m.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Oficialus puslapis
 Oficiali statistika

Kategorija:Šveicarijos kantonai