Žakainių piliakalnis

Žakainių piliakalnis, Užtenenis, Jokūbiškė, Laukstėnai (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A482P, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1083) – piliakalnis Šilutės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Žakainių kaimo, Gardamo seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Gardamas – Švėkšna pasukus į Žakainius, pavažiavus Užtenenio link, priešais Tenenį pasukus į kairę šiaurės vakarų kryptimi lauko pakraščiu einančiu keliuku, už 150 m – yra dešinėje, miškelyje, šiaurės kryptimi.

 Piliakalnis 
kairėje|miniatiūra|250x250px|3D modelis
Piliakalnis įrengtas Tenenio kairiojo kranto vingyje esančiame aukštumos kyšulyje. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 20x12 m dydžio. Aikštelė kraštuose buvusi apjuosta pylimu, kuris geriausiai išliko pietiniame ir šiauriniame kraštuose. Pietiniame krašte pylimas 4 m aukščio, 22 m pločio. Už jo iškastas 4 m pločio, 0,5 m gylio griovys, supiltas antras 0,5 m aukščio, 3,5 m pločio pylimas. Už jo iškastas antras 4,5 m pločio, 1 m gylio griovys. Šiauriniame aikštelės krašte pylimas 1 m aukščio, 13,5 m pločio. Aikštelės šonuose yra 6 m pločio pylimo liekanų. Šlaitai statūs, 6-7 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

Piliakalnio šonai nuslinkę, pirmasis pylimas išardytas duobių, aikštelėje buvo įrengta šokių aikštelė. 2004 m. sustabdyta šlaitų erozija, į piliakalnį iš pietvakarių pusės įrengti laiptai, užlygintos bulviarūsių duobės. Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. t. 2 p. 187 (Nr. 844).

 Tyrimai 
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1963 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. 2004 m. Olegas Fediajevas tyrinėjo abiejų griovių ir antrojo pylimo vietas - iš viso 294 m². Nustatyta, kad pirmasis pylimas piltas mažiausiai per du kartus, antrasis supiltas iš molio paskutiniu piliakalnio egzistavimo laiku anksčiau čia buvusios gyvenvietės vietoje. Jos kultūriniame sluoksnyje rasta žalvarinių pasaginių segių, apyrankių, svarelis, geležiniai: ietigalis, peilis, kirvio dalis, strėlių antgalių, kitų VII a. – XII a. radinių, lygios ir apžiestos keramikos. Po tyrimų rekonstruotas antras pylimas, išvalyti abu grioviai.

Pietinėje papėdėje, 0,3 ha plote yra papėdės gyvenvietė. 

 Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.180
 Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899.

 Nuorodos 
 Lietuvos piliakalnių atlasas 
 Lietuvos piliakalniai
 Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai

Kategorija:Piliakalniai Šilutės rajone