Šlaveitai

Šlaveitai – kaimas centrinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 6 km į šiaurės rytus nuo Darbėnų. Senosiose kapinėse stovi Šlaveitų koplyčia.

miniatiūra|200px|right|Senosios kapinės ir koplyčia
miniatiūra|200px|right|Pagrindinė Šlaveitų kryžkelė: dvigubas kryžius su koplytėle, elektros stulpas

 Geografija 

Šlaveitų kaimas įsikūręs lygumoje, apsuptas Vaineikių, Šlaveitų ir Božiškės miškų. Šiaurės rytuose ribojasi su Kumpikais. Per kaimą teka Šlaveita (dešinysis Akmenos intakas), į kurią įteka Narmanšakė. Kryžkelėje susieina keliai iš Kumpikų, Vaineikių ir Darbėnų.

 Istorija 

Susiformavo XVI a., valakų reformos metu. Pavadintas Šlaveitos upelio vardu. Pirmąkart paminėtas 1756 m. Priklausė Darbėnų valsčiui, dvarui ir parapijai. 1796 m. kaimo kapinėse pastatyta koplyčia.Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturys – 1992, rugpjūčio 26

XVIII a. pabaigoje pietinėje dalyje susiformavo vienkieminis Šlaveitų užusienis. 1846 m. kaime buvo 25 dūmai.M. Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – S. 179 Panaikinus baudžiavą, 1870 m. 165 valstiečiai valdė 551 rėžį žemės, už kurią mokėjo Darbėnų dvarininkui Juozapui Tiškevičiui išperkamuosius žemės mokesčius.Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи: Составленъ в 1870 году. – C. 78

XIX a. antroje pusėje Šlaveitų užusienyje įsteigtas dvaras. Jį valdė bajoras Paulauskas, kuris buvo vedęs bajoraitę iš Moncevičių giminės. Šis dvaras jiems priklausė iki 1922 metų. Mirus vienam iš sūnų, žemės matininkui Antanui Paulauskui, kuris nuo 1915 iki savo mirties ir valdė dvarą, jo tėvas Paulauskas dvarą padovanojo bažnyčiai. Dvaro teritorijoje buvo pagrindinis gyvenamasis pastatas ir ūkiniai pastatai, vidiniame kieme buvo didelis tvenkinys. XX a. pirmoje pusėje dvarą bažnyčia pardavė Norašams.

1914 m. bendromis kaimo lėšomis kryžkelėje pastatytas kryžius su 2 kryžmomis ir koplytėlė.

1923 m. buvo 26 ūkiai.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 112 Vykdant žemės ir administracinio suskirstymo reformas, prie kaimo prijungta dalis išnykusio Pirkulių kaimo žemių. 1919 m. įkurta Šlaveitų seniūnija.

Sovietmečiu Šlaveitai buvo apylinkės centras, pagrindinė, vėliau – pagalbinė kolūkio gyvenvietė. 1948 m. atidaryta pradinė mokykla, 1952 m. – biblioteka (abi 1972 m. perkeltos į Kumpikus).

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
Gimė
 Simonas Borisevičius, Lietuvos pedagogas, 1831 m. sukilimo dalyvis.
 1884 m. kovo 31 d. – Stanislava Paulauskaitė-Vaineikienė, knygnešė, daraktorė, rašytoja, prozininkė, visuomenės veikėja, Palangos burmistrė (1940 m.), Liaudies seimo atstovė;
 1957 m. vasario 18 d. – Valerijonas Černeckis, mokslinis agronomas, Lietuvos ir Kretingos rajono savivaldybės politinis ir visuomenės veikėjas, Kretingos rajono savivaldybės administracijos direktorius (2003–2011 m.).
 1968 m. balandžio 5 d. – Renaldas Reivytis, kunigas, Telšių Vyskupo Vincento Borisevičiaus kunigų seminarijos dėstytojas.

 Kultūros paveldas 
 Senosios kaimo kapinės (XVI–XIX a.);
 Kapinių koplyčia (perstatyta 1987 m.);
 Kryžkelės kryžius su 2 kryžmomis (1989 m.);
 Kryžkelės koplytėlė su skulptūromis (1989 m.).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Diana Jomantaitė. Žiemas išgyvena atskirti nuo pasaulio. – Pajūrio naujienos – 2010, vasario 2
 Kova dėl „Mis ūkininkaitės“ karūnos – kulminacijos link. – Lietuvos rytas – 2010, lapkričio 10

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės