Kašučių kapinynas

Kašučių, Dubašių kapinynas (valstybės saugomas kultūros paminklas: unikalus kodas - 5207, senas registro kodas - A435P, senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AR489) – kapinynas Kretingos rajono savivaldybės teritorijoje, 1,13 km į šiaurės rytus nuo kelio Darbėnai–Kūlupėnai, ties Kašučių ir Dubašių kaimų riba (Darbėnų seniūnija), prie Kašučių ežero, Akmenos dešiniajame krante.

 Kapinynas 
Įrengtas tarp ežero ir Akmenos upės esančioje aukštumos viršūnėje. Teritorija dirvonuoja, vietomis apaugusi spygliuočių ir lapuočių medžių grupėmis. Centrinėje dalyje stovi archeologijos paminklo anotacinis ženklas, pietinėje dalyje išlikusi buvusio karjero duobė, o pietrytinė dalis iškasinėta 2009 m. „juodųjų archeologų“.Jurga Petronytė. Auksinis vikingas užvaldė "juoduosius archeologus". – Vakarų ekspresas – 2009 m. liepos 17 d. Šiaurės rytinę dalį apima Kašučių (Dubašių) senosios kapinės. 

Nuo 1972 m. respublikinės reikšmės archeologijos paminklas (AR489).Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. – Vilnius, 1973. – P. 134 (Kašučių senkapis) 1992 m. įrašytas į Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašą, 1997 m. registruotas kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąraše (A435), 1998  m. paskelbtas kultūros paminklu (A435P), 2005 m. pripažintas valstybės saugomu kultūros paveldo objektu.Kultūros vertybių registras: Kašučių, Dubašių kapinynas, Kretingos r. sav., Dubašių k. (Darbėnų sen.) 

Teritorijos plotas – 2,2 ha.

 Tyrimai 
Kapinyną 1966 m. išaiškino Ignas Jablonskis. 1967 m. jo teritorijoje pradėjus kasti smėlį, į Kretingos kraštotyros muziejų pateko 33 II–XIII a. kapams būdingi radiniai. 1969 m. tyrė Kretingos kraštotyros muziejus (tyrimų vadovė Efrosinija Radzvilovaitė, Lietuvos istorijos institutas),Efrosinija Radzvilovaitė. Kašučių kapinyno tyrinėjimai 1969 metais. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1968 ir 1969 metais. – Vilnius, 1970. – P. 68-70  1975 m. – Ignas Jablonskis.Ignas Jablonskis. Kašučių (Kretingos raj.) pilkapių tyrinėjimai 1975 metais. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1974 ir 1975 metais. – Vilnius, 1976. – P. 64-70 1982 m. žvalgė Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (ekspedicijos vadovas Romas Olišauskas), 1991 m. – Julius Kanarskas ir Donatas Butkus, 1992 ir 2009 m. – Kultūros paveldo centras. 

Ištirti 7 II–IV a. ir 22 VIII–IX a. griautiniai kapai. II–IV a. kapai apjuosti akmenų vainikais.  Visuose kapuose rasta įvairių įkapių: geležinių įmovinių kirvių, dalgių, peilių, ietigalių, kaltų, vedegų, žalvarinių antkaklių kūginiais ir ramentiniais galais, akinių, profiliuotų, laiptelinių ir žieduotųjų segių, vienašmenių kalavijų, kryžinių ir trikampėmis galvutėmis smeigtukų, trikampio pjūvio apyrankių. 1991 m. pietinėje - pietvakarinėje kapinyno dalyje surinkta IX–XIII a. degintiniams kapams būdingų radinių.Julius Kanarskas. Kretingos rajono archeologijos paminklų žvalgymas 1990 ir 1991 m. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1990 ir 1991 metais. – Vilnius, 1992. – D. 2. – P. 113 Kapinynas priskiriamas kuršiams ir jų protėviams. 

Radinius saugo Kretingos muziejus.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1968 ir 1969 metais
 Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1974 ir 1975 metais
 Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1990 ir 1991 metais
 Kretingos krašto enciklopedija
 Vakarų ekspresas, 2009-07-17

Kategorija:Lietuvos kapinynai
Kategorija:Kretingos rajono paveldas