Grigorijus Kanovičius

Grigorijus Kanovičius (1929 m. birželio 18 d. Jonavoje – 2023 m. sausio 20 d. Tel Avive, Izraelyje)Mirė rašytojas Grigorijus Kanovičius. LRT. 2023-01-20. Nuoroda tikrinta 2023-01-21. – Lietuvos ir Izraelio rašytojas, scenaristas, vertėjas.https://www.jonava.lt/apdovanojimai/garbes-pilieciai/grigorijus-jakovas-kanovicius/105 

 Biografija 
Vaikystę praleido Jonavoje.„Rašytojai, gimę, gyvenę arba gyvenantys Jonavos rajone“ (Maironio muziejaus informacija) 1941 m., prasidėjus Vokietijos įsiveržimui į SSRS, pasitraukė į Rytus. Gyveno ir mokėsi Kazachstane, Urale. 1945 m. sugrįžo į Lietuvą, apsigyveno Vilniuje. 1948 m. debiutavo kaip poetas.

1953 m. baigė VU Istorijos–filologijos fakultetą, rusų kalbos ir literatūros specialybę. Dirbo Lietuvos Mokslų akademijos lietuvių kalbos ir literatūros institute, Lietuvos kino studijoje. Sąjūdžio tarybos narys. 1988–1993 m. Lietuvos žydų bendruomenės pirmininkas. 1993 m. emigravo į Izraelį.

1995–1999 m. didžiausio JAV rusų kalba laikraščio „Novoje ruskoje slovo“ („Naujas rusų žodis“) korespondentas Izraelyje.

 Kūryba 
1959 m. išleista autobiografinė apysaka „Aš žiūriu į žvaigždes“ buvo pirma apysaka Sovietų Sąjungoje apie žydų gyvenimą. Pažado romanų ciklą apie pusantro šimto metų Lietuvos žydų istoriją: trilogija „Žvakės vėjyje“ 1986 m. Dilogija „Kvailių ašaros ir maldos“ 1983 m. ir „Ir nėra vergams rojaus“ 1990 m. Dilogija „Ožiukas už pora skatikų“ 1996 m., romanai „Nenusigręžk nuo mirties“ 1992 m. ir „Žydų parkas“ 1998. Tematiškai autorius priskiria šiam ciklui apysakas „Sapnų pardavėjas“ ir „Nukirstų medžių šlamėjimas“, „Veidai sutemose“ ir naują romaną „Šėtono gundymai“. Naujausias rašytojo kūrinys – romanas „Šėtono apžavai“, išleistas 2008 m. Be to knyga „Našlių kelionės“ (2 apysakos ir 3 „nepramanyti apsakymai“)rasyk.lt Goda Volbikaitė, 2005-08-14, literatura.lt  Išvertė keliasdešimt knygų iš lietuvių ir jidiš kalbų. G. Kanovičiaus proza išversta į 12 kalbųLLE informacija  (biografija).

Parašė scenarijus kino filmams:
 1967 m. Surask mane (rež. Algirdas Araminas, LKS);
 1969 m. Ave, Vita (rež. Almantas Grikevičius, LKS);
 1971 m. Žaizdos žemės mūsų (rež. Marijonas Giedrys, LKS);
 1973 m. Ties riba (rež. Raimondas Vabalas, LKS);
 1976 m. Ilga kelionė prie jūros (kartu su I. Fridbergu, rež. Algirdas Araminas, LKS)
 1979 m. Lizdas vėjyje (kartu su I. Fridbergu, rež. Olav Neuland, Tallinnfilm);
 1980 m. Palinkėk man prasto oro (kartu su I. Fridbergu, rež. Varis Brasla, Rygos kino studija);
 1980 m. Miško našlaitės (kartu su I. Fridbergu, rež. Kaljo Kiisk, Tallinnfilm)„XX a. Lietuvos žydų enciklopedinis žinynas“, 2007 m. Vilnius.

 Įvertinimas 
 Dilogijos „Ožiukas už pora skatikų“ pagrindu sukurtas spektaklis „Nusišypsok mums, Viešpatie“ laimėjo pagrindinį apdovanojimą Baltijos ir Šiaurės Europos teatrų festivalyje.
 Romanas „Žydų parkas“ pripažintas geriausiu Izraelyje 1997 metų romanu rusų kalba.
 1995 m. Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžius
 2010 m. Vyriausybės kultūros ir meno premija
 2014 m. Nacionalinė kultūros ir meno premija
 2014 m. Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžiusAlgis Kalėda. Grigorijus Kanovičius. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2018-05-30. Nuoroda tikrinta 2023-01-21.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Asmeninis tinklalapis
 Andrius Navickas, Gediminas Kajėnas. Pasaulis negali būti beženklis
 Grigorijaus Kanovičiaus romanas „Šėtono apžavai“
 Vida Gražienė, Briuselyje – Grigorijaus Kanovičiaus literatūrinis vakaras 
 Požiūriai. Grigorijus Kanovičius

Kategorija:Lietuvos rašytojai
Kategorija:Lietuvos vertėjai
Kategorija:Lietuvos kino režisieriai
Kategorija:Lietuvos scenaristai
Kategorija:Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatai