Auksaspalvė dorada

Auksaspalvė dorada2013 m. gruodžio 10 d. įsakymas Nr. 3D-826 „Dėl žemės ūkio ministro 2008 m. sausio 15 d. įsakymo Nr. 3D-22 „Dėl Komercinių žuvų rūšių pavadinimų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“ (Žin., 2013, Nr. 128-6541). (arba auksaspalvis sparas, Sparus aurata) – jūrinių karosų (Sparidae) žuvų šeimos, monotipinės doradų (Sparus) genties rūšis.

Paplitusi Viduržemio jūroje ir rytinėse Atlanto vandenyno pakrantėse – nuo Senegalo ir Kanarų salų pietuose iki Britų salų šiaurėje. Laikosi kur smėlingas dugnas ar daug vandens augalų, nuo 1 iki 150 m gylyje. Mailius laikosi paprastai ne giliau, nei 30 m. Pakenčia ir lengvai druskingą vandenį, gali įplaukti į estuarijas.Russell, B.; Carpenter, K.E. & Pollard, D. (2014). „Sparus aurata“. IUCN Red List of Threatened Species. 2014: e. T170253A1302459.


Dorados vidutinis ilgis 35 cm, didžiausias – 70 cm. Svoris iki 17,2 kg. Nugara žydrai pilkšva, šonai sidabriški su auksinėmis dėmėmis. Galva stambi, akys mažos.„Sparus aurata“. FishBase

Maitinasi daugiausia moliuskais, taip pat vandens augalais.

Svarbi verslinė žuvų rūšis. Per metus pagaunama 6100–9600 metrinių tonų doradų, daugiausia Viduržemio jūroje. Veisiamos žuvininkystės ūkiuose. Pagrindiniai tiekėjai – Turkija ir Graikija.„The State of World Fisheries and Aquaculture“ 

Žodis doradà kilęs iš  (‘auksinė’) – pagal būdingą spalvą (plg. taksono dėmenį aurata – iš lot. ‘auksinė’). Seniau vartotas ir pavadinimas spãras, padarytas pagal mokslinį Sparus. Šis padarytas iš senovės graikų pavadinimo šiai žuviai . Toliau galbūt susijęs su  (‘trumpa ietis’), sen. vok. aukšt. sper (‘ietis’).

 Šaltiniai 

Kategorija:Jūriniai karosai