Juozas Vidmantis Vaitkus

Juozas Vidmantis Vaitkus (g. 1941 m. kovo 19 d. Kalnaberžėje, Kėdainių apskritis) – Lietuvos fizikas, vienas iš puslaidininkių fizikos Lietuvoje plėtotojų, Vilniaus universiteto (VU) profesorius, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

 Biografija 
 Vaikystė 

1947 m. pradėjo lankyti Kalnaberžės pradinę mokyklą. 1948 m. persikėlus į Šiaulius, pradėjo lankyti 6-ąją pradinę mokyklą, kuri vėliau perorganizuota į 5-ają vidurinę. Mokyklos metais lankė įvairius būrelius: botanikos, aviamodeliavimo, automobilistų, radijoJuozas Vidmantis Vaitkus: per mokslo prizmę. Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2006. – 213 p.:iliustr. ISBN 9986-19-856-9. Mokyklą baigė 1958 m. ir tais pačiais metais įstojo į Vilniaus valstybinio universiteto Fizikos-matematikos fakulteto fizikos specialybę. Nuo pirmų metų pradėjo dirbti mokslinį darbą.

 Studijos universitete 

1959 m. priimtas laborantu Eksperimentinės fizikos katedroje, o po jos reorganizacijos 1960 m. priskirtas Puslaidininkių fizikos katedrai. Tais pačiais metais buvo pakeltas į vyr. laboranto pareigas. 1962 m. pradėjo dirbti Eksperimentinės fizikos probleminėje laboratorijoje (vėliau – Puslaidininkių fizikos probleminė laboratorija) ir netrukus paaukštintas vyr. moksliniu bendradarbiu, vėliau – vyr. inžinieriumi. Tais pačiais metais išrinktas fakulteto Studentų mokslinės draugijos pirmininku. Universitetą baigė 1963 m. su pagyrimu ir pradėjo studijas aspirantūroje.

 Tolimesnė veikla 

1964–1966 m. buvo Mokslinių tyrimų sektoriaus jaunesnysis darbuotojas, o 1966 m. – Puslaidininkių fizikos probleminės laboratorijos vyr. mokslinis darbuotojas.

1967 m. VVU apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato (dabar – daktaro) disertaciją tema „Cd Se monokristalų ir sluoksnių fotolaidumo kinetikos tyrimas“ (vadovas Jurgis Viščakas)Lietuvos mokslininkų (registruojamų pagal išduotus mokslo laipsnių diplomus) sąrašas: fiziniai mokslai . Nuoroda tikrinta 2009-01-28.. 1978 m. SSRS Aukščiausios atestacinės komisijos (VAK'as) Specializuotoje taryboje prie Ukrainos TSR mokslų akademijos Puslaidininkių instituto apgynė fizikos -matematikos mokslų daktaro disertaciją tema „Netiesinis fotolaidumas ir su juo susiję nepusiausvyrieji reiškiniai puslaidininkiuose, esant stipriam lazeriniam sužadinimui“,ir 1979 m. VAK'as suteikė fizikos -matematikos mokslų daktaro laipsnį (1993 m. Lietuvos Mokslo taryba jį nostrifikavo gamtos mokslų habilituoto daktaro laipsniu).

VU pradėjo dėstyti nuo 1967 m., 1968 m. – vyr. dėstytojas, nuo tų pačių metų – docentas. Profesorius nuo 1980 m.

Stažavo ir mokslinį darbą dirbo Stokholmo Karališkajame technologijos institute (Švedija, 1974–1975, 1992 m.), Berlyno technikos (Vokietija, 1991 m.), Ličopingo (Švedija, 1992 m.), Glazgo (1996)(nuo 1997 m. vizituojantis profesorius), Notre Dame (JAV, 1998 m.), Tokušimos (Japonija, 2001 m.) ir kt. universitetuose, CERN'e (Šveicarija, nuo 2002 m.).

1985 m. išrinktas LMA nariu korespondentuLietuvos mokslų akademijos nariai korespondentai. Nuoroda tikrinta 2009-01-28., nuo 2012 m. - LMA tikrasis narys.

 Administracinės pareigybės 

1977–2006 m. – VU Fizikos fakulteto Puslaidininkių fizikos katedros vedėjas. Buvo Lietuvos mokslų akademijos Fizikos ir Puslaidininkių fizikos institutų mokslinių tarybų nariu. 1986–1991, 2002 -2007 m. – VU prorektorius mokslo reikalams. Nuo 1991 m. yra LMA Matematikos, fizikos ir chemijos mokslų skyriaus Fizikos sekcijos pirmininkas. 1992 m. išrinktas Taikomųjų mokslų instituto direktoriumi. TMI pertvarkius į Medžiagotyros ir taikomųjų mokslų institutą, direktoriumi išbuvo iki 2002 m. 1997–2002 m. buvo šio instituto Medžiagotyros skyriaus, 2002 - 2012 m. – Naujų medžiagų tyrimo ir matavimo technologijų skyriaus vedėjas, nuo 2002 m. instituto tarybos narys. 1994-2007 m. buvo VU Senato narys.

Nuo 1976 m. yra žurnalo „Lithuanian Journal of Physics“, nuo 1998 m. – žurnalo „Medžiagotyra“ redaktorių kolegijų narys. 1995–1999 m. buvo Lietuvos fizikų draugijos pirmininko pavaduotojasLFD valdyba iki 1999 09 17. Nuoroda tikrinta 2009-01-28., 2003–2007 m. – viceprezidentas studijoms, mokslo komisijos narysLFD valdyba, išrinkta 2003 m. birželio 14 d.. Nuoroda tikrinta 2009-01-28., nuo 2007 – prezidentasLFD valdyba, išrinkta 2007 m. birželio 13 d.. Nuoroda tikrinta 2009-01-28..

 Mokslinė veikla 

Svarbiausi darbai iš puslaidininkių fizikos, puslaidininkių fotolaidumo kinetikos, nepusiausvyrųjų elektrinių ir netiesinių optinių reiškinių tyrimų. Daugiau kaip 300 mokslinių publikacijų, 16 išradimų autorius ir bendraautoris.

 Bibliografija 

 Juozas Vidmantis Vaitkus, Jurgis Viščakas. Elektronų statistika ir šuoliai puslaidininkiuose. Vilnius: Vilniaus valstybinis universitetas, 1976. – 218 p.:iliustr.
 Juozas Vidmantis Vaitkus, G. Purvaneckienė. Fotolaidumas ir jo taikymas puslaidininkiams tirti. Vilnius 1989. – 162 p.:iliustr.
 Su kitais. Vilniaus universiteto puslaidininkių fizikos katedra, 40. Vilnius: Person. įm. „Lietuvos mokslas“ red., 2000. – 97 p.:iliustr.
 Gintautas Tamulaitis, Juozas Vidmantis Vaitkus. Gamtamokslinė pasaulio samprata. Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2002. – 223 p.:iliustr. ISBN 9986-19-460-1

 Įvertinimas 

 1981 m. – LTSR valstybinė premija už darbų ciklą „Defektų tyrimai puslaidininkiuose“ (kartu su Aloyzu Sakalu)40 metų Puslaidininkių fizikos katedrai: Šio laikotarpio reikšmingiausi rezultatai. Nuoroda tikrinta 2009-01-28..
 1988 m. – Lietuvos Ministrų Tarybos premija už darbą „Supergreitų didelės integracijos mikroschemų komplekso, skirto našiai radioelektroninei aparatūrai, sukūrimas ir serijinė gamyba“.
 1988 m. – TSRS valstybinė premija už specialios kosminės technikos kūrimą (kartu su Maskvos ir Ukrainos mokslininkais).
 1996 m. – Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Šviesa sužadintų elektronų dinamika puslaidininkiuose (1985–1995 m.)“ (kartu su Kęstučiu Jarašiūnu, Gyčiu Juška ir Liudviku Subačiumi)Lietuvos mokslų akademija: 1996 m. Lietuvos mokslo premijų laureatai. Nuoroda tikrinta 2009-01-28..
 2002 m. – Lietuvos mokslų akademijos vardinė Povilo Brazdžiūno premija už darbų ciklą „Medžiagotyros metodai puslaidininkių jonizuojančios radiacijos detektoriams charakterizuoti (1996–2002 m.)“Universitas Vilnensis: Įteiktos LMA akademijos vardinės premijos ir apdovanoti jaunieji mokslininkai. Nuoroda tikrinta 2009-01-28..
 2002 m. – Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžiusApdovanotų asmenų duomenų bazė. Nuoroda tikrinta 2009-01-28..
 2005 m. – Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Puslaidininkių darinių tyrimai radiacijai atspariai elektronikai (1997–2004 m.)“ (kartu su Eugeniju Gaubu, Vaidotu Kažukausku, Juru Požela, Karoliu Požela, Aldžiu Šilėnu)Lietuvos mokslų akademija: 2005 m. Lietuvos mokslo premijų laureatai. Nuoroda tikrinta 2009-01-28..

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Apie Juozą Vidmantį Vaitkų Lietuvos Medžiagų tyrinėtojų asociacijos tinklalapyje  

Kategorija:Lietuvos mokslo premijos laureatai
Kategorija:Lietuvos fizikai
Kategorija:Lietuvos išradėjai
Kategorija:Lietuvos mokslų akademijos nariai korespondentai
Kategorija:LTSR valstybinės premijos laureatai
Kategorija:VU prorektoriai