Sofija Kanopkaitė

Sofija Kanopkaitė (1926 m. kovo 3 d. Alionyse, Širvintų valsčiuje – 2024 m. kovo 16 d. Vilniuje)Sofija Kanopkaitė. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2019-01-28. Nuoroda tikrinta 2024-06-21.Akademikės Sofijos Kanopkaitės atminimui. BNS Spaudos centras. 2024-03-19. Nuoroda tikrinta 2024-03-29. – Lietuvos biochemikė.

 Biografija 
1952 m. baigė Vilniaus universitetą. 1968 m. biologijos mokslų daktarė. 1976 m. Lietuvos mokslų akademijos narė korespondentė. Nuo 2000 m. Lietuvos katalikų mokslų akademijos akademikė.

1957–1959 m. dirbo Biologijos institute, 1959–1967 m. – Botanikos institute, 1963–1967 m. Mikroorganizmų biochemijos sektoriaus vadovė, 1967–1990 m. – Biochemijos institute, 1967–1980 m. Mikroorganizmų biochemijos sektoriaus, 1980–1986 m. to paties pavadinimo laboratorijos vadovė, 1990–1993 m. – Imunologijos institute, nuo 1974 m. profesorė. 1972–1992 m. ir 1994–2000 m. Lietuvos biochemikų draugijos pirmininkė.

 Mokslinė veikla 
Pirmoji molekulinės vitaminologijos specialistė Lietuvoje. Svarbiausi darbai – vitaminų kofermentų biosintezė ir cheminė sintezė, funkcijos, veikimo mechanizmas, jų santykis ir svarba nukleorūgštims, baltymams ir biopolimerų metilinimui ląstelėse. Paskelbė apie 300 mokslinių darbų, 3 išradimų autorė, su kitais.

 Bibliografija 
 Kobalaminai, 1978 m., rusų k.
 Eksperimentinė vitaminologija, su kitais, 1979 m., rusų k.
 Kai ląstelė suserga, su kitais, 1980 m.
 Metalų jonai biologinėse sistemose, su kitais, 1980 m., anglų k.
 Pašarinių priedų žinynas, su kitais, 1990 m., rusų k.
 Biocheminiai ir medicininiai kobalaminų (B a grupės vitaminų) aspektai, su kitais, 1990 m., rusų k.

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos chemikai
Kategorija:Lietuvos pedagogai
Kategorija:Lietuvos mokslų akademijos nariai korespondentai
Kategorija:Lietuvių katalikų mokslo akademijos akademikai