Alovės valsčius

Alovės valsčius (; 1869–1915 m. Aleksandravos valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Alovė, kurį laiką Balninkai (Šventupys).

 Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje, tuo metu jam priklausė Alytus I. Iki I pasaulinio karo vadintas Aleksandravos valsčiumi. 1944 m. gruodį NKVD šėlo Alytaus apskrityje, ypač Merkinės ir Alovės valsčiuose. Iš viso jie sudegino apie 70 sodybų. Alovės valsčiuje nukentėjo Dubrių, Fermos, Vabalių kaimai.Lietuva 1940–1990: okupuotos Lietuvos istorija. Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras, Vilnius, 2007, p. 290. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Alytaus rajonui (5 apylinkės) ir Daugų rajonui (3 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 6317 || 1349 kiemai  || || 60
|-
| 1874 m. || || 6662 || 670 kiemų  || 13 seniūnijų || 71
|-
| 1880 m. || || 6721 || 672 kiemai  || 15 seniūnijų || 75
|-
| 1885 m. || || 8378 || 698 kiemai  || 15 seniūnijų || 75
|-
| 1890 m. || || 11 250 || 676 kiemai  || 13 seniūnijų || 83
|-
| 1923 m.  || 189 || 5559 || 1052 || || 71 gyvenvietė 
|-
| 1932 m. || 162 || 8526 || || 19 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 215 || || || 8 apylinkės  ||
|}

 Vadovai 
 M. Trebendzys, 1885–1889 m.
 O. Gadliauskas, nuo 1889 m.
 Vincas Dusevičius, 1932 m.

 Suskirstymas 
 Pagrindinė gyvenvietė  Seniūnija, 1874 m. (rus.)  Seniūnija, ~1880 m. (lenk.)  Seniūnija, 1932 m.  Apylinkė, 1949 m. Alytus I  Олитское  Olita  -  - Alovė  -  -  Alovės seniūnija,  Raudonos-Alovės seniūnija  Alovės apylinkė Butrimiškės  -  -  Butrimiškių seniūnija  - Čižiūnai  Чижунское  Czyżuny  -  - Daugai  Давговское  Dawgi  -  - Domantonys  Домонтанское  Domontańce  Domantonių seniūnija  Domantonių apylinkė Doškonys  Дашканское  Daszkańce  -  - Dušnionys  -  -  -  Dušnionių apylinkė Einorai  -  -  Einorų seniūnija  - Galintėnai  Галинтанское  Halintany  -  - Gečialaukis  Гечеловское  Gęczełówka  Gečialaukio seniūnija  - Ilgai  Ильгинское  Ilginiki  -  - Juociškės  -  -  Juodciškių seniūnija  - Kalesninkai  -  -  Kalesnykų seniūnija  - Kudariškės  -  -  Kudariškių seniūnija  Kudariškių apylinkė Lelionys  -  -  Lelionių seniūnija  Lelionių apylinkė Mieliūnai  Мелюнское  Mieluny  -  - Nemunaitis  Нѣмонайцкое  Niemonajce  Nemunaičio seniūnija  Nemunaičio apylinkė Padvariškiai  -  -  Padvariškių seniūnija  - Pavartėnai  -  -  Pavartėnų seniūnija  Pavartėnų apylinkė Plikionys  -  -  Plikonių seniūnija  - Poteronys  Потаранское  Potarańce  Poteronų seniūnija  - Švobiškės  Швабишское  Szwabiszki  -  - Užupiai  -  -  Užupių seniūnija  Užupių apylinkė Vabaliai  -  -  Vabalių seniūnija  - Venciūnai  -  -  Venciūnų seniūnija  - Žiūkai  -  -  Žiukų seniūnija  - Žvirgždėnai  Жвиржданское  Żwirżdany  -  - Iš viso:  13 seniūnijų  13 seniūnijų  19 seniūnijų  8 apylinkės

 Gyvenvietės 

1923 m. valsčiuje buvo 71 gyvenamoji vietovė. 1933 m. kaimai:

 Bazorai
 Būda
 Butrimiškiai
 Davainiškiai
 Domentoniai
 Juociškiai
 Jurkioniai
 Kalesnykai
 Kaniūkai
 Karkliniškiai
 Kudariškiai
 Lelionis
 Manciūnai
 Meduksta
 Meškasalis
 Mieliūnai
 Mikalavas
 Miknoliausai
 Novoplenta
 Padvariškiai
 Pagurniai
 Panemunykėliai
 Pavartėnai
 Pliškioniai
 Poceloniai
 Poteroniai
 Slabadėlė
 Stanuliškiai
 Švabalaukis
 Švobiškiai
 Takniškiai
 Uleškai
 Venciūnai
 Žemaitėliai
 Židoniai
 Žiukai
</div>

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 5559 žmonės:
 Lietuviai – 83,86% (4662);
 Lenkai – 11,17% (621);
 Rusai – 2,15% (120);
 Žydai – 1,4% (78);
 Kiti – 1,4% (78).

 Žymūs žmonės 

|-
| 1921 || Domantonys || Pranas Judickas, ekonomistas || 2008
|-
| 1931 || Pocelonys || Petras Algirdas Čiočys, sportininkas || 2021
|-
| 1934 || Nemunaitis || Algimantas Gudaitis, vertėjas || 2024
|-
| 1934 || Meškasalis || Albertas Donatas Belevičius, skulptorius || 2002
|-
| 1940 || Gečialaukis || Juozapas Algirdas Mažeika, miško inžinierius || 2021
|}

 Šaltiniai 

Kategorija:Alytaus apskrities valsčiai
Kategorija:Trakų apskrities valsčiai
Kategorija:Vilniaus gubernijos valsčiai