Algis Petras Piskarskas

Algis Petras Piskarskas (1942 m. gruodžio 19 d. Kėdainiuose – 2022 m. birželio 11 d. Vilniuje)Mirė fizikas Algis Petras Piskarskas. lrt.lt. 2022-06-12. Nuoroda tikrinta 2022-06-12.Algis Petras Piskarskas. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2018-10-22. Nuoroda tikrinta 2022-06-12. – lietuvių fizikas, akademikas, lazerių mokslo Lietuvoje kūrėjas.

 Biografija 
Algis Petras Piskarskas gimė mokytojų Stepono Piskarsko ir Janinos Žirgulevičiūtės-Piskarskienės šeimojeAlgirdas Stabinis. „Lazerių šviesos paiviliotas“. Mokslas ir gyvenimas, 2002, Nr.12.. Tėvas dėstė fiziką Kėdainių 2-oje vidurinėje mokykloje. 1957 m. Steponas buvo išrinktas Vilniaus pedagoginio instituto docentu, todėl visa šeima persikėlė į Vilnių. 1959 m. Algis Piskarskas baigė Vilniaus Salomėjos Neries vidurinę mokyklą ir tais pačiais metais įstojo į Vilniaus universiteto Fizikos ir matematikos fakultetą. Būdamas trečio kurso studentas Povilo Brazdžiūno padedamas 1962 m. išvyko studijuoti į Maskvos M. Lomonosovo universitetą, kurį baigė 1965 m. Čia 1968 m. baigė aspirantūrą, 1969 m. apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato disertaciją tema „Impulsinės parametrinės šviesos generacijos tyrimas“ (vadovas S. Achmanovas). 1983 m. apgynė fizikos ir matematikos mokslų daktaro disertaciją tema „Plačios bangų srities parametriniai šviesos generatoriai ir jų taikymas sparčiųjų vyksmų spektroskopijoje“.

 Mokslinė veikla 
Dar studijuodamas Maskvoje vienas pirmųjų stebėjo parametrinio šviesos stiprinimo ir osciliavimo reiškinius.

Nuo 1968 m. dirbo Vilniaus universiteto Fizikos fakultete. 1969 m. pirmą kartą kristale stebėta gryna parametrinė šviesos generacija, nenaudojant optinio rezonatoriaus, pradėjo veikti pirmasis Lietuvoje pikosekundinis lazerisMokslas Lietuvoje. Fiziniai mokslai. Fizika.  646 p. (daugiaspalvis parametrinis lazeris su kalio dihidrofosfato kristalu). 1978 m. išrinktas 1974 m. Fizikos fakultete įkurtos Kvantinės elektronikos katedros vedėju, o 1983 m. – prie katedros įkurto Lazerinių tyrimų centro moksliniu vadovu. Nuo 1984 m. – profesorius.

Skaitė paskaitas Jenos, Miuncheno, Grioningeno ir Leideno, Berklio, Šiaurės Teksaso, Prahos ir kt. universitetuose, mokslo centruose.

1976–1984 m. buvo Lietuviškosios tarybinės enciklopedijos konsultantas. Buvo mokslinių žurnalų „Optical and Quantum electronics“Optical and Quantum Electronics: Editorial Board . Nuoroda tikrinta 2008-10-19. ir „Nonlinear Analysis: Modelling and Control“Nonlinear Analysis: Modelling and Control. Editorial Board . Nuoroda tikrinta 2008-10-19. redaktorių kolegijų narys.

1991 m. tapo Lietuvos mokslų akademijos nariu korespondentu, 1996 m. gegužės 15 d. – tikruoju nariu,Lietuvos mokslų akademijos tikrieji nariai. Nuoroda tikrinta 2008-10-03. 2001–2005 m. – viceprezidentu, nuo 2017 m. buvo narys emeritas. Nuo 1995 m. buvo Lietuvos mokslo tarybos narys. 1999–2003 m. buvo Lietuvos fizikų draugijos viceprezidentas, mokslo komisijos pirmininkasLFD valdyba, išrinkta 1999 09 17. Nuoroda tikrinta 2008-10-03..

Svarbiausi darbai iš kvantinės elektronikos, netiesinės optikos ir lazerinės spektroskopijosLazerinių tyrimų centras: Akad. prof. habil. dr. Algis Petras Piskarskas. Nuoroda tikrinta 2008-09-30..

Daugiau kaip 700 mokslinių straipsnių, pranešimų ir kitų mokslinių publikacijų autorius bei bendraautoris.

 Bibliografija 

 A. P. Piskarsko ir A. P. Stabinio vertimas. Ultratrumpieji šviesos impulsai (). Maskva: „Mir“, 1981. – 479 p.: iliustr. (rusų k. Originalas: Stanley L. Shapiro, D. H. Auston. Ultrashort Light Pulses: Picosecond Techniques and Applications. Niujorkas: Springer-Verlag, 1977. – 389 p. ISBN 0-387-08103-8)
 R. Danielius, A. Piskarskas, V. Sirutkaitis, A. P. Stabinis, J. Z. Jasevičiūtė. Parametriniai šviesos generatoriai ir pikosekundinė spektroskopija (). Vilnius: „Mokslas“, 1983. – 185 p.:iliustr. 
 Su kitais. Lazerių fizikos terminų žodynas . / Vilniaus V. Kapsuko universitetas, Lietuvos TSR Mokslų akademija. Lietuvos TRS fizikų draugija. Vyr. red. Povilas Brazdžiūnas. Vilnius: 1984. – 169 p. 
 A. P. Piskarskas ir kiti. Ultratrumpų šviesos impulsų generavimas (). Vilnius, 1988. – 243 p.:iliustr. 
 A. P. Piskarskas ir kiti. Pirminiai fotochemijos ir fotobiologijos procesai (). Vilnius, 1989. – 160 p.:iliustr. 

 Pripažinimas 
 1984 m. – TSRS Valstybinė mokslo ir technikos premija už netiesinės optikos tyrimus.
 1992 m. – Aleksandro fon Humbolto mokslo premija.
 1994 m. – Lietuvos mokslo premija už 1984–1993 m. darbų ciklą „Parametriniai šviesos reiškiniai kristaluose“ (kartu su Romualdu Danieliumi ir Algirdu Stabiniu).Lietuvos mokslų akademija: 1994 m. Lietuvos mokslo premijų laureataiValstybinė premija Vilniaus universiteto fizikams. Fizikų žinios, 1995, Nr.8.
 1999 m. – Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžius.Apdovanotųjų asmenų duomenų bazė . Nuoroda tikrinta 2008-10-19.
 2001 m. – Europos fizikų draugijos Kvantinės elektronikos premija „už jo novatoriškus ultratrumpų impulsinių šviesos šaltinių, paremtų optine parametrine generacija ir osciliacija, tyrimus ir vystymą“.The European Physical Society: The EPS Quantum Electronics Prize . Nuoroda tikrinta 2008-10-18.
 2002 m. – Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Fotosensibilizuota navikų terapija: fizikiniai, biocheminiai, ikiklinikiniai ir klinikiniai tyrimai (1986–2000 m.)“ (kartu su Ričardu Rotomskiu, Giedre Virgilija Streckyte, Benediktu Juodka, Vida Kirveliene, Liudvika Laima Griciūte, Konstantinu Povilu Valucku, Laima Bloznelyte-Plėšniene ir Janina Didžiapetriene).Lietuvos mokslų akademija: 2002 m. Lietuvos mokslo premijų laureatai
 2003 m. – Šv. Kristoforo statulėlė už nuopelnus Vilniaus miestui.ELTA foto . Nuoroda tikrinta 2008-10-19.
 2007 m. – Partnerystės pažangos premija (kartu su Romualdu Danieliumi, Kęstučiu Jasiūnu ir Rimantu Kraujaliu už Lietuvos lazerių mokslo ir pramonės sutelkimą proveržiui į pasaulines rinkas).Nacionalinės pažangos premijos 2007 m. laureatai . Nuoroda tikrinta 2008-09-30.
 2010 m. – P. Brazdžiūno premija.LMA premijos. Vilniaus universitetas. Nuoroda tikrinta 2022-06-12.
 2019 m. – Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius.https://www.lrp.lt/lt/prezidento-veikla/apdovanojimai/apdovanotu-asmenu-duomenu-baze/27252?sqid=fc43775cfa7f5b607754d1137582fa77dfba1996

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Publikacijų sąrašas

Kategorija:Lietuvos mokslo premijos laureatai
Kategorija:Nacionalinės pažangos premijos laureatai
Kategorija:Lietuvos fizikai
Kategorija:Lietuvos mokslų akademijos tikrieji nariai
Kategorija:Lietuvos mokslo tarybos nariai