Julijonas Būtėnas

Julijonas Būtėnas (1915 m. kovo 24 d. Dovydai, Joniškėlio valsčius, Biržų apskritis – 1951 m. gegužės 22 d. Rūdšilio giria prie Lekėčių) – Lietuvos žurnalistas, pasipriešinimo okupaciniams režimams veikėjas.
miniatiūra|160px|left|Atminimo kryžius su parašiutu miške netoli kelio 

 Biografija 
Brolis Petras Būtėnas. Baigė Linkuvos gimnaziją, 1933–1936 m. Vytauto Didžiojo universitete studijavo teisę. 1937 m. baigė Karo mokyklą.

Nuo 1934 m. bendradarbiavo dienraštyje „Rytas“, dirbo jo redakcijoje. 1936–1940 m. dienraščio „XX amžius“ užsienio politikos apžvalgininkas. Lietuvą okupavus TSRS, 1940 m. rugpjūčio mėn. atvykęs į Berlyną tapo Lietuvos aktyvistų fronto (LAF) nariu. 1941 m. kovo mėn. įstojo į LAF kovos padalinį – Tautinio darbo apsaugą. 1941 m. birželio mėn. grįžęs į Lietuvą dirbo LAF informacijos štabe, buvo pogrindžio dienraščio „Į laisvę“ redakcijos narys. Taip pat Vytauto Didžiojo universiteto Filosofijos fakulteto Žurnalistikos katedros jaunesnysis asistentas. Nuo 1942 m. gegužės mėn. kaip „Į laisvę“ korespondentas – lietuvių antinacinio pogrindžio ryšininkas Berlyne. 1943–1944 m. dienraščio „Ateitis“ korespondentas.  1944 m. Vietinės rinktinės štabo karininkas spaudos ir informacijos reikalams. 1944 m. nacių kalintas Salaspilio, Gdynės koncentracijos stovyklose; pabėgo.

1945 m. Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto (VLIK) Informacijos biuro vedėjas Vokietijoje, Eltos biuletenių redaktorius, kartu bendradarbiavo leidiniuose „Tėviškės žiburiai“, „Mažasis židinys“ ir kt. 1946–1948 m. dirbo VLIK Informacijos tarnyboje Pfulingene. Rašė į Lietuvių fronto bičiulių sąjūdžio ir kt. spaudą. Nuo 1947 m. Lietuvių žurnalistų sąjungos vicepirmininkas. Nuo 1949 m. dirbo VLIK kariniame skyriuje Miunchene (slapyvardis Stevė, Margis). 1950 m. spalio 3 į Lietuvą palydėjo partizano J. Lukšos (slap. Daumantas) desantą ir grįžo. 1951 m. balandžio 19 d. su J. Kukausku parašiutais nusileido į Kazlų Rūdos miškus. Žuvo išduotas. 1999 m. leitenantas (po mirties).

 Įvertinimas 
 1999 m. Vyčio Kryžiaus ordino Komandoro kryžius; po mirties.

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos žurnalistai
Kategorija:Lietuvos rezistentai