Marija Melnik

Marija Melnik (Marytė Melnikaitė)Marija Melnik, Visuotinė lietuvių enciklopedija, 2023-12-12. Nuoroda tikrinta 2024-11-16. (1923 m. kovo 18 d. Zarasuose – 1943 m. liepos 13 d. prie Kaniūkų) – sovietinė partizanė, Tarybų Sąjungos didvyrė.

Kataliko Juzefo Melniko ir stačiatikės Antoninos Masiejevos duktė.Loreta Lileikienė, Zarasų krašto istorijos puoselėtoja R. Kapočiūtė: Marytė Melnikaitė ar dvasininkai, statę gimnazijas?, Bernardinai.lt, 2024-08-13. Nuoroda tikrinta 2024-11-16. 1937–1941 m. dirbo Rokiškyje, Zarasuose, o 1941–1942 m. – Tiumenėje. 1940 m. tapo VLKJS nare. 1942 m. birželį įstojo į Raudonosios armijos 16-ąją lietuviškąją diviziją. 1943 m. mokėsi TSRS diversantų mokykloje. 1943 m. gegužės 23 d. išsiųsta į priešo užnugarį. Buvo Zarasų LLKJS sekretore ir drauge su kitais sovietiniais partizanais sukūrė partizanų būrį „Kęstutis“. 1943 m. liepos 8 d., vykdydama užduotį prie Girdžiūnų, vokiečių okupacinei valdžiai pavaldžios policijos sugauta ir paimta į nelaisvę. Po hitlerininkų kankinimų sušaudyta šalia jau iškastos duobės kapinių pakraštyje. 

1991 m. lapkričio 11 d. partizanės palaikai paskutinį kartą perlaidoti į šeimos kapavietę Zarasų katalikų kapinėse (anksčiau buvo palaidoti Kaniūkų kapinėse, Zarasų miesto aikštėje, ant Zaraso ežero kranto).Kas galimai iš tiesų palaidota M. Melnikaitės kape? mignalina.lt 2021-07-13 

 Atminimas 
Marijos Melnik tragiška žūtimi pasinaudojo sovietinė propaganda. Pagal sovietinių didmoterų prototipą sukurtas Lietuvai pritaikytas bebaimės merginos iš liaudies, mergelės-kovotojos, iki galo ištikimos sovietų valdžiai, vaizdinys. M. Melnik 1944 m. suteiktas Tarybų Sąjungos didvyrės vardas, apie ją 1947 m. Mosfilme, dalyvaujant lietuvių aktoriams, sukurtas kino filmas „Marytė“ (režisavo V. P. Stroeva, debiutinis Donato Banionio vaidmuo kine), 1953 m. sukurta opera „Marytė“ (kompozitorius Antanas Račiūnas). Melnikaitės vardu pavadinti kolūkiai Dotnuvoje (pirmasis LTSR) ir Pastrėvyje, Utenos trikotažo gamykla (po TSRS žlugimo neišliko), gatvės (išlikusios Melnikaitės gatvės Minske, Tiumenėje, Šymkente). 1955 m. Zarasuose pastatyta J. Mikėno skulptūra „Marytė Melnikaitė“ (dabar Grūto parke). 1969–1988 m. veikė memorialinis muziejus. Apie M. Melnik išleista knygų, nutapyta paveikslų.Indrė Urbelytė, Optimistinė tragedija: Antrasis pasaulinis karas sovietų Lietuvos dailėje, Naujasis Židinys, 2023-07-12. Nuoroda tikrinta 2024-11-16. 1944 m. Salomėja Nėris parašė poemą „Marytė Melnikaitė“.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Marytė Melnikaitė 
 Rokas Subačius. Dramatiškos biografijos: kovotojai, kūrėjai, karjeristai, kolaborantai… – Vilnius: Mintis, 2019, 460 p. : iliustr. ISBN 978-5-417-01111-5

Kategorija:Tarybų Sąjungos didvyriai
Kategorija:Lietuvos TSR asmenybės