Či

Či (, senasis tarimas *Dzəj) – senovinė Kinijos valstybė, egzistavusi XI a. pr. m. e. – 221 m. pr. m. e. Ji buvo Istorinės Kinijos rytuose ir užėmė dabartinę Šandongo provinciją. Valstybės branduolys buvo Šandongo pusiasalis (Čing provincija), bet išsiplėtimo metu ji taip pat valdė ir Jan bei Siu provincijas.

 Istorija 
Senieji Či valstybės gyventojai buvo dongji gentys, kurios jau II tūkst. pr m. e. Šandongo pusiasalyje buvo sukūrę savo valstybę Pugu. Kuomet Vidurio lygumoje Džou dinastija nuvertė Šangų valdžią, Pugu susivienijo su Jan ir Siu valstybėmis), tačiau nesugebėjo įveikti karinės Džou agresijos. XI a. pr. m. e. jų teritorijos buvo nukariautos, o Džou karalius Uvangas atidavė dalį jų žemių savo ministrui Dziang Dzija kaip žemės valdą, pavadintą Či. Taip buvo įkurta valstybė, ir Dziangų dinastija ją valdė iki IV a. pr. m. e.

Iš pradžių Či valstybė apėmė tik nedideles teritorijas aplink Lindzi miestą. Ji pradėjo sinifikacijos procesą dongji tarpe ir kartu plėtė savo teritorijas, ne kartą kariaudama su priešiškomis vietos gentimis. Kartu ji susidurdavo su kitomis regiono valstybėmis dėl galios. Viena iš vietos priešių buvo Dzi (紀) valstybėlė, su kuria karas vyko IX a., valdant Aigongui. Kadangi Džou karalius Ivangas palaikė Dzi pusę, jis nugalėjo Aigongą ir jį išvirė, o po to pasodino sau palankų kunigaikštį Hugongą.

VII a. pr. m. e., valdant Huangongas, Či konsolidavo valdžią ir pajungė sau 35 regiono valstybėles, taip sukurdama galingą valstybę. 667 m. pr. m. e. Huangongas sudarė sąjungą su Song, Dženg, Lu ir Čen valstybėmis, dėl ko netrukus paskelbtas pirmuoju hegemonu. Tiesa, po Huangongo mirties valstybę ištikusi įpėdinystės krizė ją nusilpnino, tačiau Či išliko viena iš keturių valstybių, sprendusių tuometinės Kinijos reikalus.

Nuo V a. pr. m. e. kunigaikščiai tapo marionetėmis vietos klanų kovose. Labiausiai sustiprėjo Tian klanas, kuris 384 m. pr. m. e. nuvertė senąją dinastiją ir įtvirtino naują. Dėl to vėlesnė Či yra vadinama Tianči.

221 m. pr. m. e. Čin užėmė Či karalystę, ir ji buvo paskutinė iš Džou dinastijos valstybių, kurią Čin prijungė. Sulig jos užėmimu baigėsi Kinijos vienijimas ir buvo įkurta Kinijos imperija.

 Valdovai 

Valdymo vardasVardasValdymasGiminystėPastabos Taigongas 齊太公  Lü Shang 呂尚  XI a. pr. m. e.   Gavo domeną iš Džou karaliaus Dinggongas 齊丁公  Lü Ji 呂伋  X a. pr. m. e.  5-asis atstovas  Igongas 齊乙公  De 得  X a. pr. m. e  Dinggongo sūnus  Guigongas 齊癸公  Cimu 慈母  X a. pr. m. e  Igongo sūnus  Aigongas 齊哀公 Buchen 不辰  IX a. pr. m. e  Guigongo sūnus  Išvirtas Džou karaliaus Ivango Hugongas 齊胡公  Jing 靜  IX a. pr. m. e  Guigongo sūnus  Perkėlė sostinę į Pugu, nužudytas Siangongo Siangongas 齊獻公  Shan 山  859?–851  Guigongo sūnus  Perkėlė sostinę į Lindzi Ugongas 齊武公  Shou 壽  850–825  Siangongo sūnus  Ligongas 齊厲公  Wuji 無忌  824–816  Ugongo sūnus  Vengongas 齊文公  Chi 赤  815–804  Ligongo sūnus  Chenggongas 齊成公  Yue 說  803–795  Vengongo sūnus  Džuanggongas I 齊前莊公  Gou 購  794–731  Čenggongo sūnus  Valdė 64 metus Sigongas 齊僖公  Lufu 祿甫  730–698  Džuanggongo sūnus  Sianggongas 齊襄公  Zhu’er 諸兒  697–686  Sigongo sūnus  Nukariavo Dzi karalystę neturėjo  Wuzhi 無知  686  Sianggongo pusbrolis  Huangongas 齊桓公  Xiaobai 小白  685–643  Sianggongo brolis  Pirmasis Kinijos hegemonas. Mirė bado mirtimi. neturėjo  Wukui]] 無虧  643  Huangongo sūnus  Nužudytas Siaogongo patikėtinių Siaogongas 齊孝公  Zhao 昭  642–633  Huangongo sūnus  Džaogongas 齊昭公  Pan 潘  632–613  Huangongo sūnus  neturėjo  She 舍  613  Džaogongo sūnus  Nužudytas dėdės Šangženo Igongas 齊懿公  Shangren 商人  612–609  Huangongo sūnus  Nužudytas savo ministrų Huigongas 齊惠公  Yuan 元  608–599  Huangongo sūnus  Nugalėjo barbarus longdi Činggongas 齊頃公  Wuye 無野  598–582  Huigongo sūnus  An mūšyje nugalėjo Dzin Linggongas 齊靈公  Huan 環  581–554  Činggongo sūnus  Nugalėjo Lai valstybę, Pingjino mūšyje sumušė Dzin. Sudeginta sostinė Lindzi Džuanggongas II 齊後莊公  Guang 光  553–548  Linggongo sūnus  Dzinggongas 齊景公 Chujiu 杵臼  547–490  Džuanggongo įbrolis  Jam tarnavo ministras Yan Ying An Žudzi]] 安孺子  Tu 荼  489 Dzinggongo brolis  Daogongas 齊悼公  Yangsheng 陽生  488–485  Dzinggongo sūnus  Dziangongas 齊簡公  Ren 壬  484–481  Daogongo sūnus  Nužudytas ministro Tian Heng Pinggongas 齊平公  Ao 驁 480–456  Dziangongo brolis  Siuangongas 齊宣公  Ji 積  455–405  Pinggongo sūnus  Kanggongas 齊康公 Dai 貸  404–386  Siuangongo sūnus  Nuverstas Taigongo, mirė 379 m. pr. m. e. Taigongas 齊太公  Tian He 田和  386–384  Tian Bai sūnus  Pradėjo Tian dinastiją neturėjo  Tian Yan 田剡  383–375  Taigongo sūnus  Nužudytas Huangongo Huangongas 齊桓公  Tian Wu 田午  374–357  Tian Yan brolis  Veivangas 齊威王  Tian Yinqi 田因齊  356–320  Huangongo sūnus  Pirmasis titulavosi karaliumi Siuanvangas 齊宣王  Tian Bijiang 田辟彊  319–300  Veivango sūnus  Minvangas 齊愍王  Tian Di 田地  300–283  Siuanvango sūnus  Siangvangas 齊襄王  Tian Fazhang 田法章  283–265  Minvango sūnus  neturėjo  Tian Jian 田建  264–221  Siangvango sūnus  Či prijungta prie Kinijos imperijos

Kategorija:Džou dinastijos karalystės