Prancūzijos kolonijinė imperija

Prancūzijos kolonijinė imperija () – kolonijinė imperija, valdyta Prancūzijos karalystės, Prancūzijos imperijos ir Prancūzijos Respubikos. Didžiausios galybės pasiekė XX a., kuomet valdė apie 12 347 000 km² pasaulio teritorijos. Tuo metu ji buvo antroji pagal dydį pasaulio imperija.

Ispanijai saugant savo kolonijinės plėtros monopoliją ir dėl vidinių problemų – Prancūzijos religinių karų – pirmosios pastangos kurti kolonijas buvo gana vėlyvos. Ankstyvosios kolonijos Pietų Amerikoje – Pusiaujo Prancūzija 1612 m. San Luise, Antarktinė Prancūzija 1555 m. Rio de Žaneire ir Floridoje nebuvo sėkmingos dėl menkos valdžios paramos ir Ispanijos bei Portugalijos pasipriešinimo. Kolonijinės imperijos kūrimas prasidėjo tik nuo 1605 m. liepos 27 d., įkūrus Por Rojalį Šiaurės Amerikos Akadijos kolonijoje.

Imperija vystėsi dviem etapais. Iš pradžių (XVII a.) ji daugiausia dėmesio skyrė Šiaurės Amerikai, kur buvo įkurta Naujoji Prancūzija, taip pat Karibams ir Pietų Azijai. Pagal 1763 m. Paryžiaus taikos sutartį Prancūzija buvo priversta didžiąją dalį savo Amerikos ir Indijos valdų atiduoti Didžiajai Britanijai (Luizianą dar anksčiau perdavė sąjungininkei Ispanijai, kad ji nepatektų į britų rankas).

Antrosios imperijos metu (nuo 1830 m.) Prancūzija didžiausią dėmesį kreipė į Afriką ir Pietryčių Aziją. Tarp 1845 m. ir 1897 m. Prancūzija užėmė visą Sacharą. Tuo pačiu metu Prancūzija užėmė beveik visas Indijos vandenyno salas ir didžiąją dalį Okeanijos. 1954 m. Prancūzijos kolonijinė imperija žlugo Azijoje, o 1960 m. ir Afrikoje.

Dabartinė imperijos liekana yra Prancūzijos užjūrio departamentai ir teritorijos, tarp kurių didžiausia teritorija yra Prancūzijos Gviana.

Dėl prancūzų imperializmo buvusiose kolonijose išplito prancūzų kalba, teisinė sistema, švietimas.thumb|400px|Pirmosios ir Antrosios Prancūzijos imperijų žemėlapis|center
 Prancūzijos valdos Afrikoje 

 Valda Įgijimas Praradimas Istorija Afrika Egiptas 1798 1801 Užkariautas Napoleono, 1801 m. grįžo Osmanų imperijai. Fezanas 1943 1951 Užimtas Antrojo pasaulinio karo metu, nuo 1947 m. Jungtinių Tautų Organizacijos globojama teritorija, nuo 1951 m. nepriklausomos Libijos dalis. Prancūzijos Šiaurės Afrika 1830 1962 1830 m. Alžyro užkariavimo pradžia, 1881 m. okupuotas Tunisas, 1911 m. Marokas, nepriklausomi nuo 1956 m., išskyrus Alžyrą, kuris nepriklausomas tapo 1962 m. Prancūzijos Vakarų Afrika 1895 1960 1612 m. įsteigtas prancūzų prekybinis postas Senegale, 1677 m. išvyti olandai ir įsteigta prancūzų kolonija, 1758–1779 ir 1809–1819 m. okupuota britų, 1840 m. pradėtas užkariauti Senegalas ir Vakarų Afrika, 1895 m. įkurta Prancūzijos Vakarų Afrika, 1958 m. padalinta į kolonijas, priklausančias Prancūzijos Bendrijai (išskyrus Gvinėją), 1960 m. kolonijos tapo nepriklausomos. Prancūzijos Ekvatorinė Afrika 1663 1960 1875 m. Prancūzijos kolonija tapo Gabonas, toliau vyko kolonijų užkariavimas ir 1910 m. įkurta Prancūzijos Ekvatorinė Afrika, 1958 m. padalinta į autonomines respublikas, priklausiusias Prancūzijos Bendrijai, 1960 m. kolonijos tapo nepriklausomos. Prancūzijos Somalilandas 1862 1977  1896 m. Džibutis tapo Prancūzijos Somalilando kolonija, nuo 1977 m. visiškai nepriklausomas. Madagaskaras 1885 1960 XVII–XVIII a. ginčytina teritorija tarp Anglijos (Didžiosios Britanijos) ir Prancūzijos, 1883 m. užimtas Prancūzijos, 1885 m. Kongo konferencijoje priskirtas Prancūzijai, 1896 m. įsteigtas Prancūzijos protektoratas, 1958 m. autonomija Prancūzijos Bendrijos ribose, nuo 1960 m. nepriklausomas. Komorai 1841 1975 1841 m. įsteigtas Prancūzijos protektoratas, 1886 m. tapo Prancūzijos Majoto protektorato dalimi, 1887 m. „Komorų protektoratas“, 1908 m. sujungtas su Majotu, 1914 m. priskirti Madagaskaro generaliniam gubernatoriui, 1961 m. suteikta autonomija, 1975 m. nepriklausomi, išskyrus Majotą. Kamerūnas 1919 1960 1919 m. Tautų Sąjungos valda, 4/5 perduoti kaip mandatinė teritorija Prancūzijai, nuo 1945 m. JT globojama teritorija, 1960 m. tapo nepriklausomas kaip Rytų Kamerūnas. Reunjonas 1640 1640 m. užimtas Prancūzijos, 1946 m. tapo Prancūzijos užjūrio departamentu, 1982 m. Prancūzijos užjūrio regionas ir ES dalis. Maurikijus 1715 1810 Užimtas Prancūzijos, 1767 m. Prancūzijos kolonija, 1810 m. užkariautas Didžiosios Britanijos.

 Europoje Prancūzijos valdytos teritorijos 

Be užjūrio valdų Prancūzija skirtingais laikotarpiais valdė ir kai kurias Europos šalis, tačiau jų negalima painioti su kolonijomis, nes jų teisinis statusas visada buvo kitoks.
 Valda Įsigijimas Praradimas Istorija Europos teritorijos Neapolio karalystė 1500 1504 1500 m. užkariavo karalius Liudvikas XII, 1504 m. grįžo Ispanijai. Milano hercogystė 149915151524 151315211525 1499 m. užimta Prancūzijos, 1513 m. šveicarų išstumta, 1515 m., valdant karaliui Pranciškui I, vėl tapo Prancūzijos, 1521 m. tapo savarankiška, 1524 m. trumpai užimta prancūzų, 1525 m. užimta Šventosios Romos imperijos kariuomenės. Ispanijos Nyderlandai,Austrijos Nyderlandai(dabartinė Belgija) 1667167217451794 1668167917481814 1667–1668 m. karo metu Prancūzija užėmė Burgundijos grafystę, tačiau pagal Pirmąją Aacheno taiką (1668 m.) ją turėjo grąžinti Ispanijai, išskyrus Eną, Lilį, Šarlerua, Kortreiką, Turnė ir Audernadę, kurie liko Prancūzijai, Prancūzijos–Nyderlandų karo metu, 1672 m., Prancūzija užėmė šiaurinę Ispanijos Nyderlandų dalį, pagal Nimvegeno taiką 1679 m. galutinai užėmė Burgundijos grafystę, tačiau turėjo pasitraukti iš Ispanijos Nyderlandų šiaurės, 1745-48 m. ir 1794 m. Prancūzija užėmė Austrijos Nyderlandus, kurie Kampo Formijaus (Kampoformido) taikos sutartimi buvo Austrijos formaliai perduoti Prancūzijai, 1814 m. prijungti prie Nyderlandų. Liuksemburgas 16841795 1697(?)1814 1684 m. užimtas Prancūzijos, 1714 m. prijungtas prie Austrijos Nyderlandų, 1795 m. vėl okupuotas prancūzų, nuo 1815 m. savarankiškai kaip Liuksemburgo Didžioji Hercogystė. Dalmatija 1809 1814 Pagal Presburgo (Bratislavos) taiką Austrijos perduota Prancūzijai, bet atiduota Italijai, 1809 m. prijungta prie Prancūzijos, 1815 m. grįžo Austrijai. Menorka 1756 1763 Septynerių metų karo metu 1756 m. okupuota Prancūzijos, 1763 m vėl užimta Didžiosios Britanijos. Ilyrijos provincijos 1809 1814 1809 m. Šėnbruno taika Austrijos perduotos Prancūzijai, 1814 m. grįžo Austrijai kaip Ilyrijos karalystė. Elba 1802 1815 1802 m. Amjeno taika tapo Prancūzijos, 1815 m. prijungta prie Toskanos. Jonijos salos 1797 1809 Pagal Kampro Formijaus taiką atiteko Prancūzijai, 1809 m. okupuotos Didžiosios Britanijos. Katalonija 1808 1813 Okupuota Prancūzijos, 1812 m. prijungta prie Prancūzijos, 1813 m. grąžinta Ispanijai. Korfu 17971807 17981814 Pagal Kampro Formijaus taiką atiteko Prancūzijai, 1798 m. Rusijos protektoratas, 1805 m. vėl užimta prancūzų, 1815 m. britų protektoratas. Korsika 14011553176817961815 1409155917941814– Dėl Korsikos ilgą laiką kovojo Piza, Genuja, Aragono karalystė ir Prancūzija, 1768 m. Prancūzija Korsiką nusipirko ir 1769 m. aneksavo, 1794–1796 m. Prancūzijos revoliucijos metu ir 1814 m. per Napoleono karus trumpai buvo okupavusi Didžioji Britanija, šiuo metu autonominė Prancūzijos provincija. Malta 12681798 12841801 Viduramžiais trumpą laiką priklausė Prancūzijai, 1798 m. užimta Napoleono, 1801 m. prarasta. Klaipėdos kraštas 1920 1923 1918 m. atskirtas nuo Rytų Prūsijos, 1920 m. administruojamas prancūzų, 1923 m. prijungtas prie Lietuvos. Monakas 16411861 18151918 Prancūzijos protektoratas, nuo 1918 m. nepriklausomas. Nyderlandai 1795 1813 Įkurta nuo Prancūzijos priklausoma Batavijos respublika, 1806 m. pervadinta į Olandijos karalystę, 1810 m. prijungti prie Prancūzijos, nuo 1813 m. vėl nepriklausomi. Didelės teritorijos:VokietijojeŠveicarijoje ir Italijoje 1793 1814 Prancūzijos departamentai. Saras1920194519351957 Pagal Versalio sutartį Tautų Sąjungos perduotas valdyti Prancūzijai, 1935 m. grįžo Vokietijai, po Antrojo pasaulinio karo okupuotas Prancūzijos, 1946 m. oficialiai tapo Prancūzijos protektoratu, 1957 m. po plebiscito grąžintas Vokietijai.