Francis Baluodis

Francis Aleksandras Baluodis (, 1882 m. rugpjūčio 7 d. Valmiera – 1947 m. rugpjūčio 8 d. Stokholmas) – latvių archeologas, Latvijos nacionalinės archeologijos mokyklos ir paminklosaugos principų kūrėjas.

 Biografija 
Mokėsi Valmieros parapijos mokykloje, kurioje mokytojavo jo tėvas Voldemaras Baluodis. Vėliau lankė privačią E. Heinės mokyklą, baigė Rygos gimnaziją. 1902-1907 m. Tartu universitete studijavo teologiją, istoriją ir archeologiją, 1907-1910 m. studijavo Maskvos archeologijos institute, kur 1910 m. apgynė diplominį darbą iš latvių genčių IX a.-XIII a. materialinės istorijos. Paraleliai studijavo istoriją ir archeologiją Maskvos universitete. 1910–1912 m. Miuncheno universitete apgynė egiptologijos disertaciją filosofijos daktaro vardui gauti.

1912-1918 m. Maskvos archeologijos instituto egiptologijos docentas, 1915–1918 m. Maskvos universiteto rytų meno istorijos privatdocentas, 1918-1924 m. Saratovo universiteto meno istorijos profesorius, Istorijos ir filologijos fakulteto dekanas, prorektorius. 1924 m. kelis mėnesius dirbo Maskvos universitete, bet rudenį išrinktas Latvijos universiteto rytų istorijos ir archeologijos profesoriumi, grįžo į Rygą. Latvijos universiteto Filologijos ir filosofijos fakulteto dekanas, prorektorius studijų reikalams, Valstybinio istorijos muziejaus archeologijos skyriaus vedėjas, Paminklų valdybos pirmininkas, Latvijos istorijos instituto direktoriaus pavaduotojas. 1940 m. emigravo į Stokholmą. 1943 m. atstovavo Latviją Baltijos komitete. Po Antrojo pasaulinio karo skaitė egiptologijos paskaitas Europos universitetuose.

 Mokslinė veikla 
Archeologiniai tyrimai:
 1909 m. Kaugurų Pekos kalnas, ieškant Henriko Livoniečio kronikoje aprašyto Beverinos piliakalnio.
 1919-1922 m. Pavolgio totorių pilkapiai, Aukso ordos sostinės Senasis ir Naujasis Sarajus.
 1925-1926 m. Lūdzos ir Rezeknės apylinkių piliakalniai.
 1927 m. Slatė ir Raunos Tanisio kalnas.
 1939 m. Jersika.

1926 m. pirmojo latvių archeologinio leidinio „Latvijos archeologija“ (Latvijas arheoloģija) sudarytojas ir redaktorius.

 Bibliografija 
 Latvių kultūra senovėje (Latviešu kultura senatnē), 1937 m.
 Latvių istorija (Latviešu vesture) t. 1, 1938 m.
 Senoji Latvija () 1940 m.

 Įvertinimas 
 Latvijos II ir III laipsnio Trijų žvaigždžių ordinas
 Prancūzijos IV laipsnio Garbės legiono ordinas
 Švedijos Šiaurinės žvaigždės ordinas ir Vazos ordinas

 Literatūra 
 Valentin Sedov. LATGALIAI IR KRIVIČIAI. rusų kalba
 Franciui Baluodžiui-125. tarptautinė konferencija latvių kalba

 Šaltiniai 

Kategorija:Latvijos archeologai
Kategorija:Meno istorikai