Kalvarijos apskritis

Kalvarijos apskritis (, ) – buvęs administracinis-teritoriins vienetas, dabartinės Lietuvos pietvakariuose, Užnemunėje. Centras – Kalvarija. Iki I pasaulinio karo apskritis ribojosi su Suvalkų gubernijos Marijampolės, Seinų, Suvalkų ir Vilkaviškio apskritimis bei Vilniaus gubernijos Trakų apskritimi.

 Istorija 

Apskritį 1795 m. sudarė Prūsijos karalystės valdžia, 1795–1807 m. ji priklausė Naujosios Rytų Prūsijos provincijos Balstogės departamentui. XVIII a. pabaigoje apskrityje buvo 6 karališkieji miestai (Kalvarija, Liubavas, Simnas, Vilkaviškis, Virbalis, Vištytis) ir 1 dvarininkui priklausęs miestas (Rudamina) bei karališkasis Alytaus dvaras. Apskrities sudėtyje buvo ir 13 valsčių: Aniškio, Bartninkų, Igliškėlių, Kalvarijos, Karalynės, Karalkrėslio, Krokialaukio, Lankeliškių, Liudvinavo, Rudaukos, Ūdrijos, Vilkaviškio ir Vištyčio.

1807–1816 m. Kalvarijos apskritis įėjo į Varšuvos kunigaikštystės (priklausė Rusijos imperijai) Lomžos departamentą, 1816–1837 m. priklausė Lenkijos karalystės Augustavo vaivadijai, 1837–1867 m. Augustavo gubernijai, 1867–1915 m. Suvalkų gubernijai. 1867 m. iš dalies Kalvarijos apskrities sudaryta Vilkaviškio apskritis. 1913 m. apskrityje buvo 15 valsčių: Alytaus valsčius, Balkūnų valsčius, Jonų valsčius, Kalvarijos valsčius, Kirsnos valsčius, Krokialaukio valsčius, Krosnos valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Padovinio valsčius, Panemunės valsčius, Raudenio valsčius, Rudaminos valsčius, Simno valsčius ir Ūdrijos valsčius.

1915–1916 m. Kalvarijos apskritis priklausė Oberosto Suvalkų, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų sričiai. 1917 m. vasarį buvo prijungta prie Marijampolės apskrities.

1948 m. gruodžio 17 d. Kalvarijos apskritis atkurta, į ją įėjo Marijampolės apskrities 3 valsčiai (Kalvarijos, Krosnos, Liubavo) ir keli Vilkaviškio apskrities valsčiai. 1950 m. birželio 20 d. ji pertvarkyta į Kalvarijos rajoną (37 apylinkės), dalis teritorijos atiteko Kybartų (2 apylinkės), Marijampolės (2 apylinkės), Simno (7 apylinkės) ir Vilkaviškio (12 apylinkių) rajonams.

|-
| XVIII a. pabaiga || || || 13 valsčių: Aniškio valsčius, Bartninkų valsčius, Igliškėlių valsčius, Kalvarijos valsčius, Karalynės valsčius, Karalkrėslio valsčius, Krokialaukio valsčius, Lankeliškių valsčius, Liudvinavo valsčius, Rudaukos valsčius, Ūdrijos valsčius, Vilkaviškio valsčius ir Vištyčio valsčius ||
 7 miestai: Kalvarija, Liubavas, Rudamina, Simnas, Vilkaviškis, Virbalis, Vištytis
|-
| 1897 m. || 1280 || 70 425 || ||
 1 miestas: Kalvarija
 miesteliai: Krosna, Liubavas, Liudvinavas, Padovinys, Rudamina, Simnas
|-
| 1914 m. || 1257 || 95 000 || ||
|-
| 1948 m. || 942 || || ||
|-
| 1949-01-01  || 942 || || 7 valsčiai (60 apylinkių)  ||
 1 miestas: Kalvarija
|-
| 1950-01-19 || || || 60 apylinkių  ||
 1 miestas
|}

 Gyventojai 

Pagal 1897 m. Rusijos imperijos gyventojų surašymą apskrityje gyveno 70 425 žmonės. Kalvarijos mieste gyveno 9 378 žmonės.

 Tautinė sudėtis 
 Lietuviai – 72,6 % (51 142);
 Lenkai – 10 % (7 094);
 Žydai – 9,25 % (6 521);
 Rusai – 3,66 % (2 578);
 Vokiečiai – 3,56 % (2 511);
 Ukrainiečiai – 0,38 % (274);
 Totoriai – 0,17 % (123);
 Gudai – 0,12 % (87);
 Čiuvašai – 0,04 % (35);
 Čeremisai – 0,009 % (7);
 Kiti – 0,07 % (53).http://demoscope.ru/weekly/ssp/emp_lan_97_uezd.php?reg=275 1897 m. Rusijos imperijos surašymo duomenys (rus.)

 Literatūra 





 Šaltiniai