Frydlandas

Frydlandas (, nuo 1946 m. Pravdinskas, ) – miestas Rusijoje, 45 km į pietryčius nuo Karaliaučiaus, abipus Alnos upės, Kaliningrado srities pietvakarinėje dalyje, prie sienos su Lenkija, Pravdinsko rajono ir Pravdinsko miesto gyvenvietės centras. Išvystyta maisto ir avalynės pramonė. Pramonė perdirba 14 rajono žemės ūkio įmonių produkciją, veikia sviesto ir sūrių gamykla.

 Istorija 
miniatiūra|left|Šv. Jurgio bažnyčia, pradėta statyti 1313 m.

Vokiečių kalbininkas prof. Viktoras Falkenhanas teigė, kad prūsai vietovę vadino Romuva.

Po 1260–1274 m. Didžiojo prūsų sukilimo senovės prūsų genties notangų Romuvos šventovės vietoje kryžiuočiai pastatė pilį, aplink ją kūrėsi miestas. 1312 m. Karlas fon Tryras pastatė tvirtovę, kurią iš visų pusių supo vanduo. Magdeburgo teisės suteiktos 1313 m., pradėjus statyti gotikinio stiliaus evangelikų liuteronų Šv. Jurgio bažnyčią. Kulmo teisės suteiktos 1335 m. 1347 m. miestą sugriovė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenė. XVI–XVII a. gyvenvietė išsiplėtė už tvirtovės sienų.

1807 m. birželio 14 d. ties Frydlandu, prie Alnos upės įvyko Frydlando mūšis, kuriame 80 000 prancūzų, vadovaujamų Napoleono maršalo M. Nėjaus, sutriuškino 60 000 rusų generolo L. A. G. Benigseno armiją.

1924 m. pastatyta pirmoji Rytų Prūsijoje hidroelektrinė, veikianti iki šiol. Antrajame pasauliniame kare miestelis ne kartą nukentėjo nuo aviacijos antskrydžių ir bombardavimų, 1945 m. sausio mėn. miestelyje ir greta jo vyko nuožmūs mūšiai, apie kuriuos primena net 13 tarybinių karių kapinių Pravdinsko apylinkėse. 1946 m. rugsėjo 7 d. TSRS Aukščiausiosios Tarybos prezidiumo įsaku „Dėl Kaliningrado srities administracinio teritorinio padalijimo“ tapo rajono centru, o kitu įsaku pavadintas Pravdinsku.

Miestas labai apgriautas per Antrojo pasaulinio karo mūšius ir po jo sovietinių kolonistų. Išliko tik dalis senamiesčio. 1360 m. baigta statyti bažnyčia 1991 m. paversta cerkve. Į pietvakarius nuo Frydlando, netoli hidroelektrinės užtvankos išlikęs notangų piliakalnis, ant kurio vokiečiai buvo įrengę kapines, jos minimos nuo 1584 m. Išlikusi dalis vadinamojo Patrimpo kalno, ant kurio buvusi notangų alkavietė, stovi paminklas 1807 m. mūšiui atminti.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities (nuo 1927 m. Barštyno apskritis) miestas.

|}

 Gyventojai 

XVI a. – XVII a. Frydlando, priklausančio Mažajai Lietuvai, apylinkių gyventojų daugumą sudarė prūsai ir lietuvininkai; iki XVIII a. prūsams baigus vokietėti arba lietuvėti, daugumą sudarė lietuvininkai, vėliau daugėjo vokiečių.

1945 m. didelė dalis vietinių gyventojų artėjant karo frontams pasitraukė į Vakarus. Bet jau 1946 m. rugsėjo 3 d. pirmuoju geležinkelio sąstatų PK-364 iš Rusijos Kostromos srities Bujos stoties atvyko 108 šeimos su 545 persikėlėliais. 1947 m. spalio 11 d. TSRS Ministrų Taryba priėmė slaptą nutarimą Nr. 3547-1169-C „Dėl vokiečių perkėlimo iš Kaliningrado srities į Vokietijos tarybinę okupacinę zoną“. Jau 1948 m. pavasarį likusieji vietiniai gyventojai buvo jėga susodinti į geležinkelio vagonus ir išvežti.

 Žymūs žmonės 
 Netoli Frydlando, Bambliuose gimė Jonas Bretkūnas (1536–1602).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Norbertas Stankevičius. Trys miestai: Darkiemis, Girdava, Frydlandas. – [fotoalbumas], Vilnius, IN VIA, 2008. – 80 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-9984-2-6

Kategorija:Kaliningrado srities miestai
Kategorija:Frydlando apskrities gyvenvietės
Kategorija:Pravdinsko rajono gyvenvietės