Seinų kunigų seminarija

Seinų kunigų seminarija – Lietuvos kunigų rengimo mokykla, veikusi 1826–1926 m. Seinuose.

 Istorija 
Po 1807 m. Tilžės sutarties prie Rusijos imperijos prijungta Balstogės apskritis. Prūsijos teritorijoje 1798 m. įsteigta Vygrių vyskupija neteko 59 parapijų ir apie 135 tūkstančių tikinčiųjų. 1815 m. vėl keitėsi administracinės ribos, buvo reorganizuota ir Vygrių vyskupija. 1818 m. birželio 30 d. popiežius Pijus VII įsteigė Seinų (arba Augustavo) vyskupiją, kurioje buvo 120 parapijų ir apie 370 tūkstančių tikinčiųjų. Naujai įkurtos vyskupijos teritorija nepasikeitė iki Pirmojo pasaulinio karo. Seinų vyskupijos teritorijoje, Tikocino miestelyje jau anksčiau veikusi maža dvasinė seminarija buvo vyskupijos pakraštyje, toli nuo lietuviškų parapijų. Ją baigusių lietuvių kunigų nepakakdavo visoms lietuviškoms parapijoms. Norėdamas pagerinti padėtį, Seinų vyskupas M. Manugevičius 1826 m. kunigų seminariją įsteigė Seinuose. Toks sprendimas visiškai pasiteisino. Nuo pat Seinų kunigų seminarijos įsteigimo į ją daugiausia kandidatų atvykdavo iš Marijampolės ir Kalvarijos apskričių. Sprendimas įsteigti seminariją Seinuose lėmė miestelio spartesnę plėtrą, tačiau labiausiai reikšmingas buvo šio krašto lietuviams. Per visus seminarijos gyvavimo metus dauguma klierikų buvo lietuviai. Jie buvo baigę Marijampolės, kiek rečiau Suvalkų ar Lomžos gimnazijas.

1826 m. mokytis seminarijoje pradėjo vos keliolika klierikų. Jų žymiai padaugėjo tik po 1863 m., kai Tikocino dvasinė seminarija buvo prijungta prie Seinų seminarijos, bei 1893 m. uždarius Kielcų vyskupijos seminariją. 1865–1912 m. klierikų skaičius Seinų kunigų seminarijoje svyravo nuo 60 iki 80. Stojantieji į kunigų seminariją turėjo būti baigę bent 4 gimnazijos klases. 1864–1903 m. stojančiųjų į Seinų dvasinę seminariją pasiruošimas labai įvairavo. Ne visuomet vyriausybės nurodymų buvo laikomasi. Pasitaikydavo klierikų, kurie ir nebuvo baigę reikiamo klasių skaičiaus. Seminarijoje XIX a. pabaigoje plito lietuviškos nuotaikos, klierikai lietuviai kaip tautinį himną ėmė giedoti ištrauką iš Adomo Mickevičiaus ``Pono Tado'': „Tėvyne Lietuva, Tu kaip sveikata“.

Lenkijai užgrobus Suvalkiją, 1922–1930 m. Seinų kunigų seminarija veikė Zypliuose, vėliau Gižų dvare, kol rektorius Vincentas Vizgirda jai nupirko Vilkaviškyje žemės naujiems seminarijos rūmams. Seminarija tęsė veiklą jau kaip Vilkaviškio kunigų seminarija.

 Mokymo programa 
1862 m. Marijampolės gimnazijos išduotame pažymėjime patvirtinama, kad mokinys baigė 4 klases, nurodomi tokie dalykai, kurių baigiamuosius egzaminus reikėjo išlaikyti: lenkų kalba, rusų kalba, lotynų kalba, graikų kalba, vokiečių kalba arba prancūzų kalba, aritmetika, geografija, algebra, geometrija, visuotinė ir Rusijos istorija, Lenkijos istorija, kaligrafija, piešimas, gamtos mokslai. Mokslas seminarijoje truko 5 metus. 1862 m. vyskupas I. Lubienskis bandė reformuoti mokymo sistemą. Planuota, kad pirmieji mokslo metai bus tik pasirengimo metai, antraisiais ir trečiaisiais bus dėstomi filosofijos, trečiame kurse iki šeštojo – teologijos dalykai. 1864 m. seminarijos rektorius vyriausybei rašė, kad jeigu vyskupo I. Lubienskio sumanymas bus įgyvendintas, Seinų seminarija prilygs aukščiausio lygio seminarijoms. Deja, naujiems suplanuotiems dalykams dėstyti trūko tinkamai pasirengusių profesorių, lėšų ir pasaulietinės valdžios palankumo. Tik 1907 m. Lenkijos vyskupų konferencija nutarė įvesti 6 metų kursą. Nuo 1904/05 mokslo metų oficialiai įvestas lietuvių kalbos mokymas. Dėstyti pakviestas Juozas Laukaitis, kurio įnašas į Seinų istoriją nepaprastai reikšmingas. Be profesoriavimo, jis uoliai reiškėsi visuomeninėje veikloje. Atgavus spaudą, su kitais bendraminčiais 1906 m. Seinuose įsteigė „Šaltinio“ spaustuvę. Matydamas, kaip kunigams trūksta lietuviškiems pamokslams medžiagos, 1908 m. įsteigė „Vadovą“.Petras Maksimavičius. Seinų kunigų seminarija  

 Dėstytojai 
1826 m. Seinų kunigų seminarijoje pradėjo dirbti tik 3 profesoriai, bet XIX a. pabaigoje buvo jau 19 dėstytojų. Pirmuoju rektoriumi buvo Mykolas Jonas Manugevičius. Dauguma dėstytojų buvo kilę iš lietuviškų apskričių, baigę Marijampolės gimnaziją arba Veiverių mokytojų seminariją.

Slapti lietuvių kalbos mokytojai iki 1904 m. buvo patys klierikai. Apie tokią jų veiklą buvo žinoma seminarijos vadovybei, bet rektorius Jonas Giedraitis visa tai toleravo. Lotynų ir prancūzų kalbas dėstė prof. Karolis de Maisonneuore, lenkų kalbą ir literatūrą - Stanislovas Jamiolkovskis, dėstė ir Antanas Radzinskis. Ekonomu kurį laiką dirbo kunigas Petras Budzeika - žinomas knygnešys.

Seminarijos rektoriai: M. Blockis, Ignotas Zibanavičius, Povilas Makovskis, Andrius Oleka, Mykolas Turcinavičius, Andriuškevičius, Leopoldas Romotovskis, Povilas Krajevskis, Jonas Giedraitis, Vincas Blaževičius.Vincentas Vizgirda.

 Žymesni klierikai 
 Ignas Albavičius, JAV lietuvių kunigas, visuomenės veikėjas
 Juozapas Ambraziejus-Ambrozevičius, chorvedys, kompozitorius, poetas
 Juozapas Antanavičius, prelatas, politinis veikėjas
 Pijus Andziulis, draudžiamos lietuviškos literatūros platintojas
 Vincentas Astasevičius, prelatas
 Pranas Augustaitis (1883), literatūros tyrinėtojas, filosofijos mokslų daktaras
 Pranciškus Augustaitis (1848), pedagogas, istorikas
 Vincentas Borisevičius, vyskupas, seminarijos profesorius, kandidatas į palaimintuosius
 Andrius Barkauskas, poetas, seminarijoje dėstė giedojimą
 Feliksas Bartkus, teologijos daktaras, Vilkaviškio kunigų seminarijos rektorius, publicistas
 Pijus Bielskus, filosofijos daktaras, LR Prezidento kanceliarijos viršininkas
 Juozas Bridžius, knygnešys
 Vincentas Brizgys, Kauno vyskupas (augziliaras) ir Bosanos titulinis vyskupas
 Antanas Brundza, knygnešių organizatorius
 Mykolas Brundza , publicistas, visuomenininkas, chorvedys
 Motiejus Brundza, knygnešys, švietėjas, religinių raštų rengėjas
 Pranciškus Būčys, vyskupas, mokslininkas, Lietuvos universiteto rektorius
 Vaclovas Budrevičius, Lenkijos lietuvių tikinčiųjų teisių gynėjas
 Antanas Civinskas, publicistas, sociologas
 Juozapas Čaplikas, tautosakos rinkėjas ir skelbėjas, knygnešys
 Ignas Česaitis, teologijos mokslų daktaras, publicistas
 Stanislovas Čėsna, politikas, 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis
 Ignas Čižiauskas, publicistas, draudžiamos spaudos platintojas
 Antanas Dailidė, kanauninkas, Vilkaviškio seminarijos vicerektorius
 Juozas Dailidė (1859), vertėjas, draudžiamos spaudos platintojas
 Jurgis Dailidė, sušaudytas už 1863 m. manifesto perskaitymą bažnyčioje
 Vincas Dargis, knygnešys
 Andrius Dubinskas, teisininkas, visuomenės veikėjas, knygnešys, pedagogas
 Petras Dvaranauskas, spaudos bendradarbis, Lenkijos lietuvių teisių gynėjas
 Vincas Dvaranauskas, visuomenininkas ir politikas, 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis
 Juozapas Galeckas, liaudies švietėjas
 Anžejus Gavendskis, Lenkijos kariuomenės kapelionas, koncentracijos stovyklų kalinys
 Petras Gerulis literatūros kritikas, tautosakininkas
 Jonas Giedraitis, kanauninkas
 Juozas Giedraitis, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas
 Juozas Povilas Grajauskas, knygnešys, leidėjas
 Aleksandras Grigaitis, teologijos mokslų daktaras, apaštališkasis protonotaras
 Adomas Grinevičius, knygnešys
 Motiejus Gustaitis, mokslų daktaras, poetas, švietėjas
 Juozapas Holiakas, vyskupas sufraganas, mokytojas, rašytojas
 Jonas Jeronimas Jakaitis, marijonas, visuomenės veikėjas
 Romualdas Jalbžykovskis, arkivyskupas, Vilniaus metropolitas
 Antanas Jusaitis, istorikas, vienas iš Lietuvos vyčių steigėjų
 Adomas Jasenauskas, spaudos darbuotojas
 Vincentas Jurgilas, draudžiamos spaudos platintojas, kanauninkas
 Jurgis Masionis, kunigas ir knygnešys, lietuviškos savimonės puoselėtojas
 Juozas Kačergius, knygnešys, visuomenės ir politinis veikėjas
 Jonas Kasakaitis (1879), JAV kunigas, poetas ir publicistas
 Jonas Katilius, draudžiamos spaudos platintojas, publicistas
 Juozas Katilius, 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis
 Jurgis Kubilius, karinis veikėjas (generolas)
 Pijus Krakaitis, rašytojas, prozininkas, dramaturgas
 Petras Kriaučiūnas, knygnešys, pedagogas, kultūros veikėjas
 Mykolas Krupavičius, visuomenininkas, Seimo narys, Vilkaviškio kunigų seminarijos profesorius
 Jurgis Kubilius, Lietuvos kariuomenės generolas
 Feliksas Kudirka, marijonų provincijos JAV steigėjas, katalikiškų organizacijų įkūrėjas
 Vincas Kudirka, gydytojas, visuomenės veikėjas
 Pranas Kuraitis, prelatas, profesorius, vienas iš lietuviškos filosofijos pradininkų
 Petras Lapelis, poetas, vertėjas ir publicistas Adolfas Lapinskas, tautosakininkas ir poetas
 Adomas Lastauskas, politikas, 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis
 Juozas Laukaitis, seminarijos profesorius, Lietuvos visuomenės ir valstybės veikėjas, kalbininkas
 Juozapas Marma, politikas, 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis
 Feliksas Martišius, švietėjas, įkūręs 15 pradinių mokyklų ir Prienų „Žiburio“ gimnaziją 
 Jurgis Masionis, knygnešys, lietuviškos savimonės puoselėtojas
 Jonas Matusas, Lietuvos istorikas
 Česlovas Matusevičius, Romos katalikų bažnyčios istorikas
 Vincas Mickevičius-Kapsukas, vienas iš Lietuvos kompartijos įkūrėjų ir vadovų
 Stasys Mikelkevičius, Vilkaviškio vyskupijos kancleris
 Jurgis Milančius, vaistininkas ir knygnešys, visuomenės veikėjas
 Antanas Milukas, (slapyvarde Knapčius), literatas, leidėjas, varpininkas ir knygnešys
 Vincas Mykolaitis-Putinas, rašytojas
 Juozas Montvila, iki pat žūties atlikęs savo kunigo pareigas skęstančiame „Titaniko“ laive
 Jurgis Narjauskas, poezijos vertėjas
 Jonas Naujokas, prelatas, mokytojas
 Augustinas Neverauskas, teologijos licenciatas, Vilkaviškio seminarijos profesorius
 Simonas Norkus, aušrininkas, poetas ir vertėjas
 Kazimieras Oleka, teisininkas, Lietuvos vidaus reikalų ministras, I ir II Seimų narys
 Česlovas Pakuckas, geologijos profesorius, paleontologas
 Vladislovas Paliukaitis, lietuviškų maldaknygių platintojas
 Jonas Paukštys, vienuolis jėzuitas, publicistas, žurnalų redaktorius
 Jeronimas Pečkaitis, pranciškonas, tretininkų organizatorius, bitininkų draugijos įkūrėjas
 Antanas Petrauskas, rašytojas, 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis
 Antanas Petruškevičius, Lietuvos kariuomenės majoras, gaisrininkas
 Michalas Piasčinskis, palaimintasis
 Adomas Simonas Povilaitis, Vikaviškio vyskupijos generalvikaras
 Justinas Bonaventūra Pranaitis, hebraistas, pastatęs bažnyčias Taškente, Samarkande, Ašchabade
 Antanas Radušis, knygnešys, tautosakininkas ir publicistas
 Motiejus Radziukynas, knygnešys
 Antanas Radzinskis (Radžiūnas), seminarijos profesorius, teologijos magistras
 Jurgis Radzinskas, Augustavo vyskupijos notaras
 Jonas Reitelaitis, seminarijos literatų draugijos vadovas, istorikas, tautosakininkas
 Martynas Sederevičius, vertėjas, knygnešys (vadintas Knygnešių tėvu)
 Simanas Skinkis, kalbininkas, draudžiamos spaudos platintojas ir rėmėjas
 Juozapas Skinkys, draudžiamos spaudos platintojas, poetas, tautosakininkas ir istorikas
 Piotras Sledzievskis, filosofijos mokslų daktaras, fotografas, Vilniaus foto klubo įkūrėjas
 Karolis Slivovskis, inžinierius, Vladivostoko vyskupas
 Juozas Sriuoginis, Igliaukos klebonas, knygnešių rėmėjas
 Antanas Staniukynas, teologijos daktaras, Amerikos kunigų vienybės įkūrėjas ir vadovas
 Juozas Stankevičius, mokytojas, Lietuvos Tarybos narys
 Ignas Starkus, prelatas, kapelionas, pedagogas
 Jonas Starkus, pedagogas, bažnytinės teisės daktaras
 Justinas Staugaitis, Telšių vyskupas, Nepriklausomybės akto signataras, visuomenės veikėjas
 Lukas Staugaitis, švietėjas, draudžiamos literatūros platintojas, elementoriaus autorius
 Antanas Šmulkštys (slp. Paperonis), seminarijos literatų draugijos vadovas, rašytojas ir politikas
 Juozas Šmulkštys, knygnešys
 Antanas Tatarė, rašytojas
 Francišekas Tičkovskis, karo kapelionas, publicistas
 Jonas Totoraitis, istorikas, Lietuvos universiteto istorijos profesorius
 Jonas Užupis (slp. Šerenga), poetas ir vertėjas, tautosakininkas, dramaturgas.
 Juozas Vailokaitis, bankininkas, spaudos darbuotojas, Steigiamojo seimo narys
 Viktoras Vailokaitis, mokytojas, Zanavykų muziejaus įkūrėjas
 Juozas Varkala, knygnešys, JAV verslininkas ir Amerikos lietuvių visuomenės veikėjas
 Antanas Varnagiris, gydytojas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas
 Stanislovas Vencius, Lenkijos lietuvių teisių gynėjas
 Vincentas Vizgirda, vyskupas, paskutinysis Vilkaviškio seminarijos rektorius
 Antanas Žievys, Lenkijos karo kapelionas, Punsko lietuviškos parapijos klebonas
 Tomas Žilinskas, lietuvių klierikų draugijos vadovas, tautosakininkas ir kalbininkas

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Katalikų dvasininkijos rengimas Seinų kunigų seminarijoje: XIX a. - XX a. pradžia (sud. Algimantas Katilius). - Vilnius: Lietuvos istorijos instituto leidykla, 2009. - 452 p.: iliustr. - ISBN 978-9955-847-22-9

 Nuorodos 
 Seminarijos pastatai nuotraukose 
 Regimantas Gudelis. Seinų kunigų seminarijos choras 

Kategorija:Kunigų seminarijos
Kategorija:Seinai