1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas

1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas vyko 1923 m. rugsėjo 17–23 dienomis. Rezultatų lentelės publikuotos 1924 m. ir 1925 m. „Statistikos biuletenyje“; platesnei visuomenei surašymo metu surinkti duomenys pateikti atskiru leidiniu lietuvių ir prancūzų k. Dalis dabartinės Lietuvos Respublikos rytinio bei pietinio pakraščių žemių (vadinamasis Vilniaus kraštas) 1923 m. buvo valdomos Lenkijos, − todėl jų gyventojai surašyme nedalyvavo. Nebuvo surašyti ir Lietuvos ką tik atgauto Klaipėdos krašto gyventojai.

Organizavimas

Visuotinio gyventojų surašymo vykdymui buvo sudaryta Vyriausioji Surašymo Komisija, kurią sudarė Ministerių Kabineto skiriamas pirmininkas ir 5 nariai, tarp jų ir Centralinio Statistikos Biuro direktorius, o taip pat apygardų surašymo komisijos, kurias sudarė Vyriausiosios Surašymo Komisijos skirtas pirmininkas ir nariai: 
 apskrities savivaldybės atstovas, kurį renka apskrities valdyba,
 Žemės ūkio ir Valstybės turtų ministerijos atstovas,
 mokesčių inspektorius,
 Vidaus reikalų ministerijos atstovas.

Komisijos pirmininku buvo paskirtas Antanas Merkys, komisijos nariais tapo Gustavas Petrauskas, Vladas Kriaučiūnas, Mykolas Bliūdžius, Jonas Navakas.

Buvo surašomi tik esami gyventojai, apie kiekvieną asmenį rinkti tokie duomenys :
 vardas ir pavardė
 santykis su šeima ir ūkiu
 lytis ir amžius
 tikyba
 tautybė
 kuriomis kalbomis šneka
 šeiminė padėtis
 ar moka rašyti ir skaityti bei kokius mokslus baigęs
 pagrindinis ir antraeilis užsiėmimas
 kokį darbą dirba namie, pramonėje ar įstaigoje
 ar turi darbą, nekilnojamąjį turtą
 svetimšalių pilietybė.

Buvo 24 surašymo apygardos (nors valstybinio pavaldumo administracinių vienetų buvo tik 22 – Panevėžys ir Vilkmergė aprašyti atskirai nuo savo apskričių):
 24 apygardos:
 20 apskričių,
 Kauno miestas,
 Panevėžio miestas,
 Šiaulių miestas,
 Vilkmergės miestas,
 27 miestai,
 279 valsčiai.

Surašymo apygardos dalytos į rajonus, kur darbą organizavo vedėjai; surašymo rajonai dalyti į apylinkes.

Rezultatai

Tuometinėje Lietuvos teritorijoje (53 242 km²) surašytas 2 028 971 gyventojas, iš jų 47,7 proc. vyrai, 52,3 proc. moterys. Palyginus su 1897 m. Rusijos gyventojų surašymo duomenimis, tuomet toje teritorijoje gyveno apie 1 950 000 gyventojų. Žymią įtaką gyventojų skaičiui turėjo masinė Lietuvos gyventojų emigracija į JAV, kur kasmet atvykdavo po 15 000 lietuvių, neskaitant žydų, lenkų ir kitų Lietuvoje gyvenusių tautų atstovų. Natūrinis gyventojų prieaugis 1911-1912 m. siekė 16 000 – 18 000 žmonių per metus, o 1915–1920 m. mirimai net viršijo gimimus.

Kai kurie miestai (Alytus, Kaunas, Kalvarija, Šiauliai, Tauragė, Vilkmergė) turėjo daugiau vyrų nei moterų. 82,3 proc. žmonių gyveno kaimuose. Iš viso buvo 27 miestai, 241 miestelis, 16388 kaimai, 7352 vienkiemiai.

 Administracinis subjektas  Plotas, km² Lietuvos gyventojai: pirmojo 1923 m. rugsėjo 17 d. visuotinio gyventojų surašymo duomenys. – Kaunas, 1923, pp. 1–4.  Gyventojų skaičius  Miestai  Miesteliai  Kaimai  Bažnytkaimiai  Dvarai ir palivarkai  Vienkiemiai  Kitos gyvenvietės  Visos gyvenvietės  Gyvenviečių kiemai Alytaus apskritis  2.849  109.678  1  15  658  6  159  208  31  1078  17.834 Biržų-Pasvalio apskritis  3.268  115.186  1  13  775  11  235  554  23  1612  19.129 Kauno miestas  34  92.446  1  2  21  -  9  -  12  45  8.841 Kauno apskritis  2.618  98.918  1  8  524  11  210  338  15  1107  14.861 Kėdainių apskritis  2.403  86.099  1  13  398  11  233  363  58  1077  12.513 Kretingos apskritis  2.579  93.875  -  10  443  12  58  12  1  536  14.394 Marijampolės apskritis  2.199  99.220  3  2  734  15  63  60  15  892  15.449 Mažeikių apskritis  2.070  71.104  1  15  322  1  117  16  26  498  11.378 Panevėžio miestas  3.972  19.197  1  -  2  -  -  -  4  7  3.540 Panevėžio apskritis  119.720  2  18  805  13  252  735  32  1857  19.667 Raseinių apskritis  3.087  108.024  2  12  839  15  283  447  3  1601  14.919 Rokiškio apskritis  2.255  83.220  1  14  568  5  138  745  17  1488  13.688 Seinų apskritis  1.263  38.207  -  4  246  5  64  47  2  368  6.010 Šakių apskritis  1.773  67.474  2  1  577  13  50  20  16  679  10.065 Šiaulių miestas  5.714   21.387  1  -  -  -  -  1  10  12  4.313 Šiaulių apskritis  176.628  1  22  1313  12  471  547  38  2404  27.346 Tauragės apskritis  3.351  110.965  1  16  935  12  121  97  4  1186  17.742 Telšių apskritis  2.601  80.452  2  15  537  10  105  117  -  786  11.874 Trakų apskritis  2.191  78.636  -  11  471  7  174  569  23  1255  13.253 Utenos apskritis  3.090  108.960  -  17  927  4  149  1003  11  2111  18.532 Vilkaviškio apskritis  1.412  80.609  3  2  819  5  440  931  18  2218  10.309 Vilkmergės miestas  3.199  10.604  1  -  -  -  2  6  3  12  1.920 Vilkmergės apskritis  115.705   -  26  389  3  118  10  19  565  19.130 Zarasų apskritis  1.314  42657  1  5  403  3  57  526  -  995  7.992 Iš viso 53.242  2.028.971  27  241  12706  174  3508  7352  381  24389  314.699

Lietuvių žemės už Respublikos ribų

Dalis etninių Lietuvos žemių 1923 m. buvo kitų šalių priklausomybėje, visų pirma tarpukario Lenkijos Vilniaus žemėje (vėliau vaivadijoje), Balstogės vaivadijoje ir Naugarduko vaivadijoje, todėl surašyme nedalyvavo. Taip pat nebuvo surašytas ir ką tik atgautas Klaipėdos kraštas bei likusi Mažoji Lietuva.

 Išnašos 

 Nuorodos