Dūdmaišis

Dūdmaišis – muzikos instrumentų tipas, liežuvėlinis dumplinis aerofonas, tradiciškai paplitęs Europoje, Pietvakarių Azijoje ir Šiaurės Afrikoje. Dūdmaišiu griežiama ir Vakarų Indijoje.

Turi maišo pavidalo dumples iš gyvūno odos, pūtiklį, apie 200 mm ilgio vamzdelį. Maišo apačioje įtaisyta melodinė ir viena arba dvi (kartais trys) burdoninės birbynės. Muzikantas į maišą per pūtiklį pučia orą, kuris į birbynes patenka iš maišo, spaudžiamo alkūne. Melodinės birbynės skylutės dangstomos abiejų ranku pirštais. Garsas šaižus, toli girdimas. Melodiją palydi tęsiami burdoninių birbynių garsai.

 Istorija 
Dūdmaišio istorija iki XIII a. yra neaiški. Seniausias galimas jo pavaizdavimas yra 1000 m. pr. m. e. Hetitų šaltiniuose, tačiau dėl to yra diskutuojamaVereno, Michael Peter. 2021. The Voice of the Wind. Lincoln: International Bagpipe Organisation. pp 14–15. Greičiausiai vartotas antikoje: su dūdmaišiu tapatinami senovės graikų minimas instrumentas askaulos ir senovės romėnų tibia urticularisFlood, William Henry Grattan. The story of the bagpipe. Рипол Классик. ISBN 9781176344228. Tikėtina, kad šių instrumento pirmtako išplitimas po Romos imperija paaiškina vėlesnį jo paplitimą Europoje, Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje, kur ilgainiui susiformavo skirtingos jo rūšys ir tradicijos.

Viduramžiais Europoje paplito daugiausia kaip piemenų ir valstiečių muzikos instrumentas, tik Škotijoje tebevartojamas kaip karinis muzikos instrumentas.

Vėlyvaisiais viduramžiais dūdmaišiu griežė keliaujantieji muzikantai, XVIII a. Prancūzijoje dūdmaišis (miuzetė) tapo net saloniniu instrumentu.

 Įvairovė 
Dūdmaišių paplitimo arealas yra didžiulis, kaip ir jo įvairovė. Skirtinguose regionuose instrumentas žinomas skirtingais pavadinimais, skiriasi savo sandara ir grojimo būdu.
 Airiškas dūdmaišis (uilleann)
 Škotškas dūdmaišis (a' phìob mhòr)
 Angliškas dūdmaišis (bagpipe)
 Velsietiškas dūdmaišis (pipa cŵd)
 Švediškas dūdmaišis (Säckpipa)
 Vokiškas dūdmaišis (Sackpfeife arba Dudelsack)
 Sekipilis (Säkkipilli, suomiškas)
 Torupilis (Torupill, estiškas)
 Lietuviškas dūdmaišis (Labanoro dūda)
 Duda (dudy, duda) – Rytų Europoje (Lenkijoje, Ukrainoje, Vengrijoje, Baltarusijoje)
 Bokas (bock) – paplitęs Centrinėje Europoje (Austrijoje, Čekijoje)
 Volynka (Волынка) – Ukrainoje ir Rusijoje Pipasas (pipasso) – Belgijoje ir Pikardijoje
 Miuzetė (musette) – šiaurinėje Prancūzijoje
 Binju (biniou) – Bretanėje
 Kabretė (cabrette) – centrinėje Prancūzijoje
 Bodega – pietinėje Prancūzijoje
 Gaita – Pirėnuose
 Gaida (гајда, γκάιντα) – Balkanuose
 Cimpojus (cimpoi) – Rumunijoje ir Moldavijoje
 Zamponja (zampogna) – Italijoje
 Campuna (τσαμπούνα) – Graikijos salose
 Askomandura (ασκομαντούρα) – Kretos saloje
 Zakas – Maltoje Dankijo – šiaurės Turkijoje
 Gudastviris – Gruzijoje
 Tulumas (tulum) – šiaurės Turkijoje ir Azerbaidžane
 Parkapzukas – Armėnijoje
 Habanas (habban) – Persijos įlankos šalyse
 Zukra – Libijoje
 Mizvanas (mizwan) – Tunise
 Tadghtita – Alžyro berberų
 Šuvyras – Rusijos marių
 Puvama (пувама) – Rusijos mordvių
 Šaparas (Шапар) – Rusijos čiuvašų
 Mašakas (mashak) – Indijos Radžastane
 Titis (titti) – Indijos telugų
 Sruti upanga – Indijos tamilų
 Lietuvoje 
180px|thumb|right|Vytenis Jankauskas iš „Ugniavijo“ groja lietuvių dūdmaišiu festivalyje Mėnuo Juodaragis
Lietuvoje dūdmaišis, dar vadinamas kūline su ūku, Labanoro dūda, paplito nuo XVI a. pirmosios pusės. Minimas Vilniaus seimo 1565 m. įsakuose, J. Bretkūno „Biblijos“ vertime (1579–1590 m.). Vartotas daugiausia Mažojoje Lietuvoje ir Rytų Lietuvoje, iki XX a. vidurio išliko Rytų Aukštaitijoje.

Solo ir su kitais muzikos instrumentais meškininkai, elgetos, sielininkai, klajojantieji muzikantai grieždavo maršus, šokius, pritardavo giesmėms, dainoms. Nuo XX a. antrosios pusės liaudies muzikos ansambliuose vartojamas tradicinis dūdmaišis. Roko muzikoje naudoja lietuvių grupės Atalyja, Thundertale ir Žalvarinis.
 Pasaulio paveldu pripažintos dūdmaišių tradicijos 
Dėl svarbos vietos kultūroje ir ilgai puoselėjamų tradicijų, UNESCO dalį dūdmaišių grojimo tradicijų yra įtraukusi į Nematerialaus pasaulio paveldo sąrašą: 
 Dūdmaišio kultūra Slovakijoje (2015, )
 Airiškas dūdmaišis (2017, )
 Gaida ir Tulumas (2024, , )
 Bulgariškas dūdmaišis (2025, )

 Taip pat skaitykite 

 Airiškas dūdmaišis

 Šaltiniai 

Kategorija:Pučiamieji instrumentai
Kategorija:Nacionaliniai muzikos instrumentai

lmo:Baghèt