Sprūdės kalnas

Sprūdės kalnas, t. p. Sprūdė, Pavandenė, Pasprūdė, valdiškai – Šaukštelio piliakalnis – piliakalnis Telšių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Šaukštelio kaimo, Varnių seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Pavandenės, apie 1,4 km į šiaurės vakarus nuo Gludo ežero, Varnių regioniniame parke. Pasiekiamas iš kelio , už jo didesnio posūkio į dešinę prieš Pavandenę, už sodybos kairėje pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi pro negyvenamą sodybą ir pavažiavus 350 m.

 Piliakalnis 
Piliakalnis (Sprūdė) įrengtas masyvios kalvos, virš jūros lygio pakilusios 216,2 m vakarinėje. Jo viršuje 1964 m. buvusi netaisyklingo trikampio, 43 m šiaurės – pietų kryptimi ir 42 m rytų – vakarų kryptimi, dabar – beveik apvali, 29x26 m aikštelė. Aikštelė apjuosta 1 m aukščio, 9 m pločio pylimu, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į šlaituose aplink žiedu iškastą 5 m pločio, 1 m gylio griovį, už kurio supiltas antras 230 m ilgio, 1-3 m aukščio, 13 m pločio pylimas. Šiaurės vakarų – vakarų šlaite, 3 m žemiau aikštelės, pirmojo griovio vietoje įsiterpia 4,5 m pločio, 0,5 m aukščio papildomas pylimas su 3 m pločio, 0,5 m gylio grioviais šonuose. Rytinėje pusėje šio pylimo papėdėje iškastas antras 8 m pločio, 2 m gylio griovys 3 m pločio dugnu. Pietų – šiaurės vakarų šlaite, 4 m žemiau antro pylimo yra 2,5 m pločio, 0,3 m gylio antras griovys, už kurio supiltas trečias 0,5 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai vidutinio statumo – statūs, 22 m aukščio.

Žemiau eina natūralūs šlaitai. Piliakalnio teritorija užima 25,6 ha. Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. t. 2 p. 161 (Nr. 717) Šiaurės rytų pusėje pylimą apardė čia stovėjęs trianguliacijos bokštas. Piliakalnis dirvonuoja, jį gožę medžiai 2002 m. nukirsti.

 Istorija 
Istoriko A. Butrimo nuomone Sprūdės ir Moteraičio piliakalniai, Gludo ežeras, miškingoje Moteraičio papėdės dauboje ir ežero pakrantėje esantis, apylinkėse dominuojantis Sklepkalnis (spėjama, buvęs alkakalnis) bei kapinynas dabartinės Pavandenės bažnyčios teritorijoje priklausė baltų gynybos ir kulto centrui, Medininkų žemės gynybinei-politinei sistemai.

Padavimai sako, kad piliakalnį supylęs Sprūdeika po to, kai susipyko su broliu Mindaugu. Čia stovėjusi medinė Sprūdeikos pilis, po ja buvę įrengti rūsiai (slėptuvės). Anot tyrinėtojų, pilis galėjo stovėti vakarinėje (aukštesnėje) kalvos dalyje.

 Tyrimai 
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1948 m. ir 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas.Lietuvos TSR archeologijos atlasas. Vilnius, Mintis, 1975 m. 2 t., 161 psl. Piliakalnis priskiriamas „parako gadynei“ – vėlesniam kovų su kryžiuočiais periodui. Piliakalnį juosia 3 pylimų juostos, kurių aukštis siekia iki 4 m. Piliakalnio aplinkoje rasta akmeninių kirvukų, ietigalių.

 Šaltiniai 

 Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 78.
 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V.,1973, p.189
 Liudvikas Kšivickis. Žemaičių senovė. Kaunas, Marijampolė, 1928. p. 23-25, 27
 Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899. c. 74
 Gintautas Zabiela. Kur buvo Sprudeikio valdos? // Biržulio baseino kompleksinių tyrinėjimų dešimtmetis. Vilnius, 1987. p. 67–69.

 Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai
 Hillforts.eu open data repository

Kategorija:Piliakalniai Telšių rajone