Raseinių apskritis

Raseinių apskritis (arba Raseinių reparticija, Raseinių žemė, Raseinių kreizas, Raseinių pavietas, Raseinių ujezdas; , , ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės Lietuvos vakaruose, pietryčių Žemaitijoje, gyvavę 1764–1950 m. Centras – Raseiniai.

 Istorija 
 LDK 

Raseinių apskritis kaip atskiras administracinis vienetas suformuotas 1764 m., vykdant administracinę LDK reformą ir visą Žemaitijos seniūniją padalinus į 2 didelius administracinius vienetus – reparticijas. Raseinių reparticija (1793 m. dar vadinta Raseinių žeme) apėmė pietinę Žemaitijos dalį į šiaurę ir į pietus nuo Raseinių abipus Dubysos (šiaurėje siekė Šiluvą, Žaiginį, pietuose – Vadžgirį, Pavidaujį, Mituvos aukštupį; vakarinė riba ėjo tarp Raseinių ir Viduklės, Vadžgirio–Tytuvėnų kryptimi). Iki pat 1795 m. Raseinių pavietas priklausė LDK Žemaitijos seniūnijai.

|-
| 1790 m. || || 212 170 || || 78 miestai ir miesteliai
|}

 Rusijos imperija 

1795–1842 m. buvusi reparticija kaip apskritis (ujezdas) priklausė Rusijos imperijos Vilniaus gubernijai (1795–1796 m. Vilniaus vietininkystei, 1796–1801 m. Lietuvos gubernijai), 1842–1915 m. Kauno gubernijai. XIX a. apskritis apėmė senovinius Žemaitijos seniūnijos Karšuvos, Kražių, Pajūrio, Raseinių, Rietavo, Šiauduvos ir Viduklės valsčius, dalį Ariogalos ir Tendžiogalos valsčių. 

|-
| 1897 m. || ~5700 || 235 362 || ||
 1 miestas: Raseiniai
 miesteliai: Eržvilkas, Kaltinėnai, Kelmė, Kražiai, Naumiestis, Rietavas, Skaudvilė, Šilalė, Šiluva, Švėkšna, Tauragė, Upyna, Veiviržėnai
|-
| 1914 m. || 6485 || 279 200 || ||
|}

 Tarpukaris ir pokaris 

1915–1918 m. įėjo į Oberosto Lietuvos sritį. Dalis šaltinių nurodo, kad 1917 m. prie Raseinių apskrities prijungta Jurbarko apskritis, tačiau 1918 m. Oberosto žemėlapyje žymima, kad apskrities centras yra Jurbarkas, o ne Raseiniai,:File:Verwaltungsbezirk Litauen 1918.jpg tad jungtinis darinys irgi vadinosi Jurbarko apskritimi.

1919–1940 m. Raseinių apskritis buvo nepriklausomoje Lietuvoje, 1941–1944 m. įėjo į Lietuvos generalinės srities Šiaulių krašto apygardą.

Po II pasaulinio karo kurį laiką apskrities įstaigos buvo Šiluvoje. 1947 m. Jurbarko ir Raudonės valsčiai perduoti Jurbarko apskričiai, Kelmės, Kražių ir Tytuvėnų valsčiai – Kelmės apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. reformos metu apskritis pertvarkyta į Raseinių rajoną (39 apylinkės), dalis teritorijos perduota Ariogalos rajonui (16 apylinkių), Skaudvilės rajonui (9 apylinkės) ir Tytuvėnų rajonui (13 apylinkių).

|-
| 1917 m. || 2325 || 72 049 || ||
|-
| 1919 m. || || || 14 valsčių: Betygalos valsčius, Girkalnio valsčius, Juodaičių valsčius, Jurbarko valsčius, Kelmės valsčius, Kražių valsčius, Liolių valsčius, Nemakščių valsčius, Raseinių valsčius, Skirsnemunės valsčius, Šiluvos valsčius, Šimkaičių valsčius, Tytuvėnų valsčius, Viduklės valsčius ||
|-
| 1923-09  || 3087 || 108 024 || 12 valsčių: Betygalos valsčius, Girkalnio valsčius, Jurbarko valsčius, Kelmės valsčius, Kražių valsčius, Nemakščių valsčius, Raseinių valsčius, Raudonės valsčius, Šiluvos valsčius, Šimkaičių valsčius, Tytuvėnų valsčius, Viduklės valsčius, 2 miestai: Jurbarkas, Raseiniai || 1601 gyvenvietė: 2 miestai (Jurbarkas, Raseiniai), 12 miestelių, 839 kaimai, 15 bažnytkaimių, 283 dvarai ir palivarkai, 447 vienkiemiai, 3 kitos gyvenvietės
|-
| 1932 m. || 2887 || 120 367 || 12 valsčių ir 155 seniūnijos  || 2 miestai: Jurbarkas, Raseiniai
|-
| 1939 m. || 3048 || 130 314 || || 2 miestai: Jurbarkas, Raseiniai
|-
| 1940 m. || || || 12 valsčių: Betygalos valsčius, Girkalnio valsčius, Jurbarko valsčius, Kelmės valsčius, Kražių valsčius, Nemakščių valsčius, Raseinių valsčius, Raudonės valsčius, Šiluvos valsčius, Šimkaičių valsčius, Tytuvėnų valsčius, Viduklės valsčius || 2 miestai (Jurbarkas, Raseiniai)
|-
| 1942 m. || || 114 600 || ||
|-
| 1949-01-01  || 1760 || || 8 valsčiai ir 77 apylinkės  ||
 1 miestas: Raseiniai
 3 miesteliai
|-
| 1950-01-19 || || || 77 apylinkės  ||
|}

 Valsčiai 

Apskrities valsčiai 1919–1950 m.:

 Valsčius  Laikotarpis  Centras Betygalos valsčius  1919–1950  Betygala Girkalnio valsčius  1919–1950  Girkalnis Juodaičių valsčius  1919  Juodaičiai Jurbarko valsčius  1919–1947  Jurbarkas Kelmės valsčius  1919–1947  Kelmė Kražių valsčius  1919–1947  Kražiai Liolių valsčius  1919  Lioliai Nemakščių valsčius  1919–1950  Nemakščiai Raseinių valsčius  1919–1950  Raseiniai Raudonės valsčius  1920–1947  Raudonė Skirsnemunės valsčius  1919  Skirsnemunė Šiluvos valsčius  1919–1950  Šiluva Šimkaičių valsčius  1919–1950  Šimkaičiai Tytuvėnų valsčius  1919–1947  Tytuvėnai Viduklės valsčius  1919–1950  Viduklė Žaiginio valsčius  1949?–1950  Žaiginys

 Žemėlapiai 

 Literatūra 






 Šaltiniai