Japonijos tarptautiniai santykiai

Po kapituliacijos II pasauliniame kare ir grįžimo į tarptautinę bendruomenę pasirašius San Francisko sutartį, Japonijos diplomatijos pagrindas buvo glaudus bendradarbiavimas su JAV ir tarptautinio bendradarbiavimo (pvz., per JTO) akcentavimas. Šaltojo karo metais Japonija dalyvavo konfrontacijoje su Rytų bloko šalimis Tolimuosiuose Rytuose vakarų pusėje. Po sparčios ekonominės plėtros XX a. septintajame ir aštuntajame dešimtmetyje Japonija atgavo savo didžiosios valstybės statusą.

Šaltojo karo metu Japoijos užsienio politika nebuvo aktyvi, apsiribojo pagalba ekonominiam augimui. Po Šaltojo karo pabaigos Japonijos užsienio politika ėmė aktyvėti. Japonija siuntė nekovines pajėgas į Irako karo zoną, tačiau vėliau jas išvedė. Japonija ėmė dalyvauti JT taikos palaikymo misijose ir XX a. 9-ame bei 10-ame dešimtmetyje siuntė savo taikdarius į Kambodžą, Mozambiką, Golano aukštumas ir Rytų Timorą.

Japonija JTO narė yra nuo 1956 m., tačiau neturi nuolatinės JTO Saugumo Tarybos narystės. Tai viena iš G4 narių - valstybių, kurios siekia nuolatinės narystės JTO Saugumo Taryboje.  Japonija taip pat yra įstojusi į G8, APEC, ASEAN+3, dalyvauja East Asia Summit susirinkimuose. Tai taip pat antra didžiausia Oficialios plėtros paramos donorė, 2004 m. paaukojusi 8,86 mlrd. $. 

Japonija yra įsitraukusi į ginčus dėl teritorijų su keliomis kaimyninėmis valstybėmis: su Rusija dėl Pietų Kurilų salų, su Korėjomis dėl Liankūro uolų, ir su Kinijos Liaudies Respublika bei Taivanu dėl Senkaku salų ir IEZ, esančios aplink Okinotorišimą, ribų. Tebevyksta ginčai su Šiaurės Korėja dėl jos grėsmę keliančios branduolinės programos ir Japonijos civilių pagrobimo. Dėl neišspręsto Kurilų salų ginčo, Japonija formaliai tebekariauja, kadangi nėra pasirašyta jokių susitarimų, kurie išspręstų šią problemą.The World Factbook  apie Rusiją

 Santykiai pagal regioną 
Rytų Azija
 Pietų Korėja 

Nors Pietų Korėja ir Japonija yra ekonominės partnerės, tarp jų vis dar kyla keletas ginčų.

 Kinijos Liaudies Respublika 

1972 m. rugsėjo 29 d. tarp Japonijos ir Kinijos pasirašyta sutartis, kuria užmezgami diplomatiniai santykiai. Nors 1995 m. tuometinis Japonijos ministras pirmininkas Tomiičis Murajama oficialiai atsiprašė Kinijos už skriaudas II pasaulinio karo metais, daugelis kinų nenori to pripažinti dėl kraupių Japonijos nusikaltimų karo metais Kinijos atžvilgiu. Be to, tarp šių valstybių vis tebeiškyla teritorinių ginčų.

 JAV 

Japonija palaiko glaudžius ekonominius ir karinius santykius su savo svarbiausiu sąjungininku - JAV, su kuria sudarytas JAV-Japonijos Saugumo Aljansas

 Rusija 

Prastiems Japonijos ir Rusijos santykiams pirmiausia įtakos turėjo konfliktas dėl šiaurinių Kurilų salų teritorijų, kurias II pasaulinio karo metais užėmė TSRS.

 Lietuva 

Su Lietuva Japonija diplomatinius santykius užmezgė dar 1991 m. spalio 10 d.ausis.gf.vu.lt  Čia 2007 m. lankėsi ir Japonijos imperatorius Akihito.

 Diplomatiniai santykiai 

 Valstybė Formalių diplomatinių santykių padžiaNotes1976-09Žr. Angolos–Japonijos santykiai1898-02-03Žr. Argentinos–Japonijos santykiai1992-09-07Žr. Armėnijos-Japonijos santykiai

 Armėnijai Japonijoje atstovauja ambasada Pekine (Kinijoje)
 Japonijai Armėnijoje atstovauja ambasada Maskvoje (Rusijoje)
  Japonijos užsienio reikalų ministerija apie santykius su ArmėnijaŽr. Australijos–Japonijos santykiaiŽr. Austrijos–Japonijos santykiaiŽr. Azerbaidžano–Japonijos santykiaiŽr. Bangladešo–Japonijos santykiaiŽr. Barbadoso–Japonijos santykiaiŽr. Baltarusijos–Japonijos santykiaiŽr. Brazilijos–Japonijos santykiaiŽr. Bulgarijos–Japonijos santykiai1986 m. kovo 28 d.Žr. Butano–Japonijos santykiaiŽr. Japonijos-Kambodžos santykiaiŽr. Japonijos–Kanados santykiaiŽr. Japonijos–Kolumbijos santykiaiŽr. Japonijos–Kroatijos santykiaiŽr. Japonijos–Kipro santykiaiŽr. Čekijos–Japonijos santykiaiŽr. Danijos–Japonijos santykiaiŽr. Egipto-Japonijos santykiaiŽr. Estijos–Japonijos santykiaiŽr. Japonijos–Suomijos santykiaiŽr. Japonijos–Prancūzijos santykiai1992 m. rugpjūčio 3 d.Žr. Gruzijos–Japonijos santykiaiŽr. Japonijos–Vokietijos santykiaiŽr. Graikijos-Japonijos santykiai1942-03Žr. Japonijos–Vatikano santykiaiPirmasis Šventojo Tėvo vizitas įvyko 1981 m. Dabartinis apaštališkasis nuncijus Japonijai nuo 2005 m. yra Arkivyskupas Alberto Bottari de CastelloŽr. Japonijos–Vengrijos santykiaiŽr. Islandijos–Japonijos santykiaiŽr. Indijos–Japonijos santykiaiŽr. Irano–Japonijos santykiaiŽr. Airijos-Japonijos santykiai1952-05-15Žr. Izraelio–Japonijos santykiaiŽr. Italijos–Japonijos santykiaiŽr. Japonijos–Korėjų santykiai2009 m. vasario 25 d.Žr. Japonijos–Kosovo santykiaiPrieš okupaciją santykiai buvo užmegzti XX a. trečiajame dešimtmetyje.Žr. Japonijos–Latvijos santykiaiŽr. Japonijos–Libano santykiai1991 m. spalio 10 d. (prieš okupaciją santykiai buvo užmegzti XX a. trečiajame dešimtmetyje.Žr. Japonijos–Lietuvos santykiaiŽr. Japonijos–Malaizijos santykiai1881Draugystės, prekybos ir laivybos sutartis tarp Japonijos ir Meksijos, pasirašyta 1888 m., buvo šalies pirmoji „lygiavertė“ sutartis su užsienio šalimi.Ministry of Foreign Affairs:  Japonijos-Meksikos santykiai 

Meksika ir Japonija 2004 m. rugsėjo 17 d. pasirašė „ekonomikos partnerystės stiprinimo sutartį tarp Japonijos ir Jungtinių Meksikos Valstijų“. Tai buvo vienas iš daugelio Japonijos premjero Junichiro Koizumi istorinių globalinės ekonomikos pastovumą stiprinančių žingsnių.1992 m. kovo 16 d.Žr. Japonijos–Moldovos santykiaiŽr. Japonijos-Mongolijos santykiai1956 m. rugsėjisŽr. Japonijos–Nepalo santykiaiŽr. Japonijos–Nyderlandų santykiaiŽr. Japonijos–Pakistano santykiaiŽr. Japonijos–Paragvajaus santykiaiŽr. Japonijos–Kinijos Liaudies Respublikos santykiai1956 m. birželis, „Taikos sutarties“ ir „Reparacijų sutarties tarp Japonijos ir Filipinų Respublikos“ įsiagliojimuŽr. Filipinų-Japonijos santykiaiŽr. Japonijos–Kinijos Respublikos santykiaiŽr. Japonijos–Rumunijos santykiaiŽr. Japonijos–Rusijos santykiaiŽr. Japonijos-Saudo Arabijos santykiaiŽr. Japonijos–Serbijos santykiaiŽr. Japonijos-Slovėnijos santykiaiŽr. Japonijos-Šri Lankos santykiaiŽr. Japonijos–Šveicarijos santykiaiŽr. Japonijos-Sirijos santykiaiŽr. Japonijos–Tailando santykiaiŽr. Japonijos-Tongos santykiaiŽr. Japonijos-Turkijos santykiaiŽr. Japonijos–Ukrainos santykiaiŽr. Japonijos–JK santtykiaiŽr. Japonijos–JAV santykiaiŽr. Japonijos–Urugvajaus santykiaiŽr. Japonijos-Venezuela relationsŽr. Japonijos–Vietnamo santykiai

 Teritoriniai ginčai 
Tarp Japonijos ir kai kurių kaimyninių valstybių kyla ginčai dėl šių teritorijų: su Rusija dėl Pietų Kurilų salų, su Korėjomis dėl Liankūro uolų, ir su Kinijos Liaudies Respublika bei Taivanu dėl Senkaku salų ir IEZ, esančios aplink Okinotorišimą, ribų. 

 Išnašos 

 Nuorodos 
Japonijos URM svetainė (anglų kalba)

Kategorija:Japonijos užsienio politika