Bujidų dinastija

Bujidai () – iš Tabaristano (Dailamo) kilusi musulmonų valdovų dinastija (dinastijos), X–XI a. valdžiusi vakarinę Didžiojo Irano dalį. Ši dinastija nesukūrė vieningos imperijos, skirtingai nei dauguma kitų Persijos dinastijų, bet suvienijo įvairias žemes į vieningą vienos giminės valdomą konfederaciją. Dėl savo kilmės jie dar vadinami dailamidais.

Didžiausio išsiplėtimo laikais jie valdė Farso, Džibalo, Irako, Kermano, Chuzestano regionus.

 Istorija 
Dinastijos pradininkas buvo Ali ben Būja, kilęs iš Tabaristano (Dailamo). Jo protėviai buvo zoroastristai, kildinę save iš Sasanidų šacho Bahramo V. Jis pats kartu su jaunesniaisiais broliais atsivertė į islamo šiizmo atšaką. Ankstyvuoju gyvenimo laikotarpiu jie gyveno Zijaridų valstybėje ir turėjo valdą prie Karadžo. Tačiau kuomet jie pradėjo kelti grėsmę tuometiniam Zijaridų valdovui Mardavidžui, šis planavo nužudyti Ali. Išgirdę apie tai, broliai kartu su 400 karių armija pabėgo į Farso regionąKennedy, Hugh (2004). The Prophet and the Age of the Caliphates: The Islamic Near East from the 6th to the 11th Century (Second ed.). Harlow: Longman..

Broliai Bujidai įsitvirtino byrančio Abasidų Kalifato teritorijose ir pirmiausia nukariavo Farsą, įsitvirtindami regiono sostinėje Širaze. Tuo metu čia bandė įsitvirtinti ir Zijaridai, tačiau 935 m. nužudžius Mardavidžą, Zijaridų valstybėje prasidėjo anarchija, kuria pasinaudojo Bujidai. Broliai greitai nukariavo teritorijas nuo Persijos įlankos iki Kaspijos jūros, o 945 m. paėmė Bagdadą ir pavertė Abasidų kalifą savo vasaluBusse, Heribert (1975). "Iran Under the Buyids". In Frye, Richard N. (ed.). The Cambridge History of Iran, Volume 4: From the Arab Invasion to the Saljuqs. Cambridge: Cambridge University Press. pp. 250–305.. Nukariautas teritorijas jie padalino į tris dalis. Taip čia sukurta trijų valstybių konfederacija. Ali pasiliko valdyti Farsą ir titulavosi Imād al-Dawla ("Valstybės pagrindas"), Ahmadas gavo Chuzestaną ir Iraką ir titulavosi Mu'izz ad-Dawla ("Valstybės stiprintojas"), o Hasanas gavo Džibalio regioną ir titulavosi Rukn al-Dawla ("Valstybės stulpas").

Iki 983 m. Bujidai plėtė savo teritorijas, sukurdami didelę konfederaciją. Bujidai propagavo šiizmą ir buvo persų kultūros gaivintojai vakarų Persijoje. Jie naudojo seną Sasanidų valdovų titulą šachinšachas. Tačiau 983 m. mirus Adud al-Dawla, dalyje valdų ėmė formuotis nepriklausomi emyratai su centrais Kermane, Hamadane, Isfahane, Basroje, Ahvaze, Amolyje.

Vėliau Bujidai skirtingose vietose buvo nuversti kitų dinastijų – Gaznevidų ir Seldžiukų. Paskutinis Bujidų valdovas buvo 1055 m. nuverstas BagdadeBernard Lewis, The Middle East: A Brief History of the Last 2,000 Years, (New York: Scribner, 1995) p. 89..

 Atskiri Emyratai 
Bujidų konfederaciją sudarė šios dinastijos atšakų valdytos valstybės. Jų valdovai titulavosi emyrais arba valiais.
 Farso dailamidai (934–1062) su sostine Širaze – vėliau užkariauti kurdų;
 Kermano dailamidai (934–1048) - vėliau užkariauti Seldžiukų Kermano sultonato;
 Džibalo dailamidai (935–1029) su sostine Rajuje – vėliau užkariauti Gaznevidų;
 Isfahano dailamidai (977–983) - iš čia kilo Kakujidai;
 Chamadano dailamidai (997–1028) – vėliau užkariauti Kakujidų;
 Amolio dailamidai (984–995)
 Irako dailamidai (945–1055) su sostine Bagdade – vėliau užkariauti Seldžiukų.
 Basros dailamidai (983–1025)
 Achvazo dailamidai (983–1025)

 Valdovai 

Farso šaka Valdymo metai  Rajaus šaka  Valdymo metai  Irako šaka  Valdymo metaiImad al-Dawla  934–949  Rukn al-Dawla 935–976 Mu'izz al-Dawla 945–967'Adud al-Dawla949–983 Fakhr al-Dawla  976–980 'Izz al-Dawla 966–978Sharaf al-Dawla983–989 Mu'ayyad al-Dawla 980–983 'Adud al-Dawla 978–983Samsam al-Dawla989–998 Fakhr al-Dawla 984–997 Samsam al-Dawla 983–987Baha' al-Dawla998–1012 Majd al-Dawla 997–1029  Sharaf al-Dawla 987–989Sultan al-Dawla1012–1024Hamadano šaka Valdymo metai  Baha' al-Dawla  989–1012Abu Kalijar 1024–1048 Mu'ayyad al-Dawla 976–983 Sultan al-Dawla  1012–1021Abu Mansur Fulad Sutun 1048–1051 Shams al-Dawla 997–1021 Musharrif al-Dawla  1021–1025Abu Sa'd Khusrau Shah 1051–1054 Sama' al-Dawla 1021–1024 Jalal al-Dawla  1025–1044Abu Mansur Fulad Sutun 1051–1062   Abu Kalijar  1044–1048    Al-Malik al-Rahim  1048–1055
 Išnašos 

Kategorija:Šiitų dinastijos
Kategorija:Islamiškos Persijos istorija
Kategorija:Persijos dinastijos
Kategorija:Omano istorija
Kategorija:Persų kilmės dinastijos