Imperatorius Karolis VII

Karolis VII (, 1697 m. rugpjūčio 6 d. Briuselis – 1745 m. sausio 20 d. Miunchenas) – Šventosios Romos imperijos imperatorius (1742–1745), Čekijos karalius Karolis III (1741–1743), Bavarijos kurfiurstas Karolis I (1726–1745) iš Vitelsbachų dinastijos. Dėl jo pretenzijos į Šventosios Romos imperijos sostą po Karolio VI mirties 1740 m. kilo Austrijos įpėdinystės karas.

 Biografija 
Kilęs iš Vitelsbachų dinastijos. Tėvas Bavarijos kurfiurstas Maksimilianas II Emanuelis, tuo metu Ispanijos Nyderlandų vietininkas, motina Abiejų Tautų Respublikos karaliaus Jono III Sobieskio duktė Teresė Kunigunda. 1700–1714 m., kai vyko Ispanijos įpėdinystės karas, buvo išvežtas į Vieną, kur jį auklėjo jėzuitai.
kairėje|miniatiūra|252x252px|Karolis Albertas jaunystėje, 1717–1719 m. (Žozefas Vivjenas)
1717 m. vadovavo bavarams, kurie Šventosios Romos imperijos kariuomenės gretose kovojo su Turkija, pasižymėjo užimant Belgradą. 1731 m. protestavo prieš Pragmatinę sankciją, pagal kurią Austrijos sostas turėjo tekti Šventosios Romos imperijos imperatoriaus Karolio VI vyriausiai dukteriai Marijai Teresei, tačiau vėliau ją pripažino.

1740 m. mirus Karoliui VI Karolis Albertas atnaujino savo pretenzijas ir 1741 m. sudarė sąjungą su Prancūzija ir Ispanija, kuri buvo nukreipta prieš Mariją Teresę. Joms padedant buvo išrinktas imperatoriumi. Kilo Austrijos įpėdinystės karas, Austrijos kariuomenė įsiveržė į Bavariją. Karolis Albertas tapo antiaustriškos koalicijos marionete. 1744 m. Prancūzijos ir Prūsijos pastangomis jam buvo grąžinta Bavarija.

Po Karolio VII mirties jo sūnus Maksimilianas III Juozapas buvo priverstas atsisakyti pretenzijų į imperatoriaus sostą.

 Šeima ir vaikai
1722 m. spalio 5 d. Vienoje vedė imperatoriaus Juozapo I ir Amalijos Vilhelminos Braunšveig-Liuneburg dukterį Mariją Amaliją Austrę (1701-–756). Jiems gimė:
 Maksimiliana Marija (1723 m., mirė kūdikystėje)
 Marija Antonija (1724 m. liepos 18 d. – 1780 m. balandžio 23 d.)
 Teresė Benedikta (1725 m. gruodžio 6 d. – 1743 m. kovo 29 d.)
 Maksimilianas III Juozapas (1727 m. kovo 28 d. – 1777 m. gruodžio 30 d.)
 Juozapas Liudvikas (1728 m. rugpjūčio 25 d. – 1733 m. gruodžio 2 d.)
 Marija Ona Juozapa (1734 m. rugpjūčio 7 d. – 1776 m. gegužės 7 d.)
 Marija Juozapa (1739 m. kovo 30 d. – 1767 m. gegužės 28 d.)

Ne santuokoje su Sofija Karolina gimė sūnus Pranciškus Liudvikas, Holšteino grafas (1723–1780).

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Genealogie des Hauses Wittelsbach. Verwaltung des Herzogs von Bayern (Schloß Nymphenburg), München 1996;
 Adalbert Prinz von Bayern: Die Wittelsbacher. Geschichte unserer Familie. 2. Auflage, Prestel, München 1980, ISBN 3-7913-0476-3.

 Nuorodos 

Titulai

 Pastabos 

Kategorija:Šv. Romos imperijos imperatoriai
Kategorija:Vokietijos valdovai
Kategorija:Bavarijos kurfiurstai