Gumbinės apskritis

Gumbinės apskritis () – 1818–1871 m. (formaliai nuo 1808 m. gruodžio 16 d.) Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos administracinis teritorinis vienetas. Sudaryta per 1815–1818 m. vykdytą reformą. Centras – Gumbinė.

 Geografija 
Gumbinės apskritis apėmė rytinę Rytų Prūsijos provincijos dalį, Pisos vidurupio, Romintos ir Unguros žemupių sritį, ribojosi su Pilkalnio, Stalupėnų, Įsruties, Darkiemio ir Geldapės apskritimis. Apskrities plotas 1818 m. buvo 613,2 km².

 Istorija 
Iš pradžių apskrityje vyravo karaliaus domenų žemėvalda. Gumbinės apskrities teritorijoje iki 1709–1711 m. didžiojo maro ir bado beveik visi gyventojai buvo lietuvininkai. Po jo iš Mažosios Lietuvos apskričių Gumbinės apskritis buvo labiausiai kolonizuota vokiečių kaimiečių, dėl to germanizacija joje vyko sparčiausiai. Gumbinėje rezidavo Lietuvos departamento, nuo 1818 m. Gumbinės apygardos aukščiausia valdžia. 1818 m. apskrityje buvo 7 parapijos. 1874–1945 m. žemės ūkio bendruomenės, dvarai ir girininkijos buvo sujungtos į 23 valsčius. 1945 m. sausio 1 d. apskrityje buvo Gumbinės miestas, 156 savivaldybės bei du valstybiniai medžioklės rezervatai.

Nuo 1824 m. sausio 1 d. prie Gumbinės apskrities prijungti Stalupėnų apskrities Žirgupėnai.

 Gyventojai 
Gyventojų surašymo duomenimis, įskaitant Pirmojo armijos korpuso kariškius, apskrityje gyveno:Rinkimų istorija 

Gyventojai pagal tikėjimą
MetaiGyventojaiEvangelikaiKatalikaiŽydai189048 928 337134190050 78150 001354191051 23549 928768192550 18549 174583208193351 04149 945711161193952 82450 81887834

 Landratai 
 1818: Freiherr von Lyncker
 1840: Karl Burchard
 1889: Franz Burchard
 1894: Hermann Kreth
 1899: Bernd Freiherr von Lüdinghausen gen. Wolff
 1908: Marcell Sylvester
 1915: Friedrich Penner
 1919: Eugen Simon
 1921: Roderich Walther

 Lietuviai 
Pagal Rytų Prūsijos konsistorijos duomenis, lietuvių kalba pamaldos 1848 m. dar vyko šešiose iš aštuonių parapijų. Vokiečių oficialios statistikos duomenimis, 1819 m. Gumbinės apskrityje su kariškiais buvo 27 220 žmonių, iš jų lietuviškai kalbančių 5635 (20,7 %), 1852 m. atitinkamai 41 720 ir 300 žmonių (0,7 %), 1900 m. iš 50 780 gyventojų tik 100 žmonių (0,2 %) buvo lietuviai.

1939 m. Gumbinės apskrities plotas buvo 730 km², joje gyveno 55 272 žmonės. Iš 8 bažnytkaimių ir 157 seniūnijų tik 8 turėjo vokiškus pavadinimus.

 Šaltiniai 

 Rudolf Grenz: Stadt und Kreis Gumbinnen. Eine ostpreußische Dokumentation. Zusammengestellt und erarbeitet im Auftrag der Kreisgemeinschaft Gumbinnen. Marburg/Lahn: 1971
 Herbert Stücklies und Dietrich Goldbeck: Gumbinnen Stadt und Land. Bilddokumentation eines ostpreußischen Landkreises 1900–1982. Im Auftrag der Kreisgemeinschaft Gumbinnen aus der Bildersammlung des Kreisarchivs Gumbinnen ausgewählt, zusammengestellt und erläutert. Band I und II. Bielefeld: 1985
 Bruno Moritz: Geschichte der reformierten Gemeinde Gumbinnen. Festschrift zum 200jährigen Bestehen der Kirche 1739–1939. Sonderdruck aus dem „Evangelischen Volksblatt für die Ostmark“ 1939
 Gumbinner Heimatbrief. Nachrichtenblatt für die Stadt und den Kreis Gumbinnen. Organ der Kreisgemeinschaft Gumbinnen/Ostpreußen. Erscheinen seit etwa 1952 ca. 2 mal im Jahr.

 Nuorodos 
 Kraštiečių tinklalapis
 Gumbinės apskritis GenWiki

Kategorija:Gumbinės apskritis