Jorkai

Jorkai () – Anglijos karališkoji giminė, Plantagenetų giminės atšaka.

 Istorija 
Dinastijos pradininku laikomas karaliaus Eduardo III (1327-1377 m.) penktasis sūnus Edmundas iš Langlio, kuriam 1385 m. buvo suteiktas Jorko kunigaikščio titulas. Edmundo sūnaus Eduardo sūnėnas Ričardas Jorkietis, kurio motina buvo Eduardo III antrojo sūnaus Lionelio įpėdinė, pirmasis iš Jorkų pareiškė pretenzijas į sostą. Tam pritarė Parlamentas, neprieštaravo tuomet valdęs psichikos liga sergantis karalius Henrikas VI iš kitos Plantagenetų giminės atšakos Lankasterių giminės, bet pasipriešino karalienė Margarita Anžu, norėjusi, kad karaliumi taptų jos sūnus Velso princas Eduardas. Kilo Baltosios ir Raudonosios rožių karas (1455–1485 m.), taip pavadintas pagal Jorkų herbe buvusią baltą, o Lankasterių – raudoną rožes. Ričardas Jorkietis pasiskelbė lordu protektoriumi ir sosto įpėdiniu, bet 1460 m. žuvo Vakefildo mūšyje.

 Anglijos karaliai 

Pirmuoju Jorkų dinastijos karaliumi tapo Ričardo Jorkiečio sūnus Eduardas IV, kuris 1461 m. nuvertė Henriką VI. Iki 1471 m. iškiliausi Lankasteriai žuvo, jų svarbiausi patarėjai nuėjo tarnauti Eduardui IV. 1483 m. mirus Eduardui IV sostą paveldėjo jo mažametis sūnus Eduardas. Regentu paskirtas Eduardo IV jaunesnysis brolis Ričardas netrukus jaunąjį karalių ir jaunesnįjį jo brolį įkalino, o vėliau, manoma, nužudė Londono Taueryje ir 1483 m. birželio pasiskelbė karaliumi Ričardu III. Sosto uzurpavimas Jorkų dinastiją pražudė. Tokio žingsnio nepripažinę Eduardo IV dvariškiai sutiko karaliumi pripažinti Lankasterių kandidatą Ričmondo erlą Henriką Tiudorą, jei jis ves Eduardo IV dukterį Elžbietą. 1485 m. rugpjūčio mėn. Bosvorto mūšyje su Lankasteriais Ričardas III žuvo. Sostas atiteko Henrikui Tiudorui.

Tarp paskutinių Jorkų pažymėtini Ričardo III įpėdiniai Sofolko kunigaikštystis Edmundas Polis ir Devono erlas Henris Kurtenė (vadinamieji Baltieji Jorkai), kuriuos įsakė suimti ir nužudyti paranojiškai įtarus karalius Henrikas VIII.

 Šaltiniai 

!