Karaliaučiaus apygarda

Karaliaučiaus apygarda, Karaliaučiaus administracinė sritis (, ) – 1818–1871 m. (formaliai nuo 1808 m. gruodžio 16 d.) Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho administracinis teritorinis vienetas. Centras – Karaliaučius.

 Istorija 
Sudaryta per 1815–1818 m. reformą po Vienos kongreso vietoje Rytų Prūsijos departamento. Apygardą administravo Karaliaučiaus karo ir domenų rūmai, buvo pavaldi Berlyno generalinei direktorijai. Karaliaučiaus ir Gumbinės apygarda apėmė visą Senovės Prūsos teritoriją nuo Klaipėdos iki Vyslos.

1816 m. rugsėjo 1 d. prie Karaliaučiaus apygardos prijungta Klaipėdos apskritis, buvusi Lietuvos departamente – taip Karaliaučiaus apygardoje buvo sujungti Klaipėdos ir Karaliaučiaus uostai. Kaip kompensacija iš buvusio Rytų Prūsijos departamento sudarant Karaliaučiaus apygardą Gumbinės apygardai buvo priskirtos 13 lietuviškų parapijų dalys. 1818 m. Karaliaučiaus apygardos plotas buvo 23 000 km².

 Bažnyčios ir mokyklos 
1818 m. evangelikų liuteronų bažnyčių bei maldos namų miestuose buvo 65, jose dirbo 91 dvasininkas, kaimuose buvo 211 bažnyčių su 159 dvasininkais. Evangelikų reformatų bažnyčių bei maldos namų miestuose buvo 5, jose dirbo 7 dvasininkai ir kaimuose 3 su savo dvasininkais. Katalikų bažnyčių miestuose buvo 25, dirbo 59 dvasininkai, kaimuose – 104 su 12 dvasininkų. Menonitų susirinkimų namų mieste buvo l, sinagogų (tik miestuose) – 15. Apygardoje veikė 4 gimnazijos, 2 mokytojų seminarijos, 48 miesto mokyklos, 197 pradžios mokyklos 112 kaimų ir 85 miestų bei miestelių.

1848 m. apygardoje buvo 455 bažnyčios bei 1 maldos namai, 1549 mokyklos. Veikė 268 evangelikų liuteronų, 8 evangelikų reformatų ir 81 katalikų parapija.

 Apskritys 
Nuo 1815 m. Karaliaučiaus apygardai buvo priskirta 20 savivaldžių apskričių (Landkreis), turėjusių savo landratus:1900 m. gyventojų surašymo duomenys 
Lietuviškai VokiškaiGyvenviečiųGyvenviečių PlotasPlotasGyventojųGyventojųMiesto apskritisStadtkreis1900 m.  1910 m.Km² 1900 m.  Km² 1910 m.  1900-12-01 1910-12 01AlnaštynasAllenstein- 1- 51 55- 33 077Karaliaučius Königsberg1120 3444 17189 483245 994Krašto apskritisLandkreis     Alnaštyno apskritisAllenstein1991861 356 361 304 6882 48657 919Braunsbergo apskritisBraunsberg153153946 17946 2353 97854 613Frydlando apskritisFriedland190194879 53881 6340 90841 556Girdavos apskritisGerdauen146148845 82846 0233 09033 947Heilsbergo apskritisHeilsberg1481431 095 481 095 5851 62951 912Prūsų Ylavos apskritisPreußisch Eylau2502481 231 391 231 5550 60748 746Karaliaučiaus kaimiškoji apskritisKönigsberg2582391 046 891 021 9962 11245 054Klaipėdos apskritis Memel254242842 45843 0059 79761 972Labguvos apskritisLabiau2212211 065 651 066 4751 19451 057Morungo apskritisMohrungen2152161 264 711 264 6953 39251 396Neidenburgo apskritisNeidenburg2162151 633 581 637 6155 29359 416Ortelsburgo apskritisOrtelsburg2091991 704 751 703 9068 35269 635Osterodės apskritisOsterode in Ostpreußen2532481 552 561 550 6171 85674 666Prūsų Olandijos apskritisPreußisch Holland176174859 67859 6639 99037 750Rastenburgo apskritisRastenburg167170874 68874 1946 14247 197Rešliaus apskritisRößel118118852 07853 0850 30050 472Šventapilės apskritisHeiligenbeil225226907 71907 3244 36643 282Vėluvos apskritisWehlau2202141 063 751 062 8246 34847 179Žuvininkų apskritisFischhausen2812661 064 611 064 9953 06352 464Iš viso 3 9003 82221 108 1721 111 741 204 3861 259 304

 Klaipėdos apskritis, iki 1816 m. rugsėjo 1 d. priklausė Lietuvos departamentui, kuris tuomet buvo pertvarkytas į Gumbinės apygardą
 1905 m. apygardos pietinėje dalyje, atskyrus Alnaštyno, Neidenburgo, Ortelsburgo, Osterodės, Rešliaus apskritis ir prijungus Vakarų Prūsijos Salduvos apskritį bei dalį Gumbinės apygardos valsčių, sudaryta Alnaštyno apygarda.

 Gyventojai 
Apygardoje 1818 m. buvo 59 valsčiai su 163 palivarkais ir 1652 valstiečių laukininkų kaimais, iš viso apie 37 000 sodybų. Bajorų žemėse buvo 757 kaimai su 21 000 sodybų. 1818 m. apygardoje gyveno 565 000 žmonės, iš jų 446 000 evangelikai, 116 000 katalikai, 2250 žydai (daugiausia Karaliaučiuje), 462 menonitai.

1848 m. surašymo duomenimis, gyveno 838 000 civilių gyventojų, iš jų 664 000 vokiečių, 133 000 lenkų ir 41 000 lietuvių. 1848 m. apygardoje gyveno 661 875 evangelikai, 171 000 katalikų (daugiausia lenkai) ir 5125 žydai. 1848 m. apygardoje buvo 48 miestai su 203 000 civilių gyventojų ir 5513 kaimų, palivarkų bei vienkiemių su 635 000 gyventojų.

1858 m. apygardoje buvo 929 841 gyventojų, iš jų 3324 lietuviai.

 Šaltiniai 

Kategorija:Karaliaučiaus apygarda
Kategorija:Karaliaučius