Tekrūras

Tekrūras (volofų kalba: Tekuruur; pr. Tekrour) – senovės Afrikos valstybė, IX a.- 1285 m. egzistavusi dab. Senegalo ir pietų Mauritanijos teritorijoje, su centru Futa Toro regione. Tam tikrais laikotarpiais valdė ir dab. Malį.

 Istorija 
Tekrūras susiformavo Senegalo upės slėnyje. Čia buvo tinkamos sąlygos prekybai, ir čia kaupėsi svarbiausios Afrikinės prekės, vėliau Transsacharinės prekybos keliais keliavusios į šiaurę. Svarbiausi tekrūro tiekėjai buvo Bambuko vietovė pietryčiuose, garsėjusi auksu, Avlilis šiaurėje, iš kur keliaudavo druska.

Tekrūro valstybės etninė sudėtis buvo labai mišri. Pagrindinę gyventojų dalį tikriausiai sudarė fulbiai, tačiau valstybės valdyme dalyvavo ir berberai iš šiaurės, fulbiams giminingi sererai. Valstybė yra labai reikšminga fulbių ir sererų tautinei konsolidacijai.

Tekrūro valdovai jau nuo XI a. priėmė islamą, tačiau nuosaikią jo formą, sumišusią su vietiniais tikėjimais. Tokiu būdu Tekrūras tapo pirmąja islamiška valstybe Sahelio regione. Apie 1030 m. fulbių dinastiją nuvertus sererų kilmės dinastijai, į valdžią atėjo karalius War Jabi, kuris siekė įdiegti ortodoksinį islamą. Vidaus religiniai karai skatino vietos tautas tolimesnėms migracijoms į pietus. Šių migracijų metu į Gambijos upės slėnį migravo sererai, kurie daug prisidėjo prie Džolofo susikūrimo.

Religiniai nesutarimai, taip pat ekonominiai kivirčai aštrino Tekrūro santykius ir su kaimynais, ypač su didele valstybe rytuose – Vagadu (Ganos) imperija. 1076 m. susivienijęs su berberais Almoravidais, Tekrūras nukariavo Vagadu, trumpam įgydamas hegemoniją visame vakarų Sahelyje. Taip pat Tekrūro gyventojų armijos dalyvavo Almoravidų žygiuose į šiaurę ir pasiekė Ispaniją.

XII a. Tekrūras nusilpo ir ėmė byrėti. Rytuose, senosios Ganos imperijos teritorijose susiformavo Soso valstybė, kitos smulkios mandinkų, volofų valstybėlės. 1280 m. Tekrūras buvo užkariautas Malio imperijos (ją valdant imperatoriui Sakura).

Kategorija:Fulbių valstybės
Kategorija:Senegalo istorija
Kategorija:Atlanto Sahelis
Kategorija:Mauritanijos istorija