Kazys Ulvydas

Kazys Ulvydas (1910 m. rugpjūčio 15 d. Bagotėlėje – 1996 m. kovo 16 d.) – lietuvių kalbininkas, filologijos mokslų kandidatas (1955), Lietuvos MA narys korespondentas (1972), Lietuvos nusipelnęs mokslo veikėjas (1970).

 Biografija 

Gimė Bagotėlėje (Kėdainių rajone, prie Kruosto ir Nevėžio santakos). Pradžios mokslų siekė Apytalaukio, Kėdainių pradžios mokyklose. Vėliau mokslus tęsė Kėdainių gimnazijoje. Baigus keturias Kėdainių gimnazijos klases, tik atsitiktinumo dėka įstojo į Kauno Jėzuitų gimnaziją, kurią baigė 1930 m. Vėliau mokslus tęsė Vytauto Didžiojo universitete, kuriame studijavo iki 1937 m., studijuoti pasirinkęs lietuvių kalbą ir literatūrą bei klasikinę filologiją. Vėliau studijas tęsė ir jas baigė jau Vilniaus universitete 1940 m.Algirdas Sabaliauskas. Kazys Ulvydas. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2023-05-22.

1942–1949 m. dėstė Kauno universitete. 1946–1948 m. buvo šio universiteto Istorijos ir filologijos fakulteto prodekanas, 1949 m. – dekanas. 1949–1956 m. dėstė Vilniaus universitete. 1951–1953 m. buvo Lietuvių kalbos katedros vedėjas.

Nuo 1951 m. dirbo Lietuvių kalbos ir literatūros institute. 1953–1955 m. buvo šio instituto direktoriaus pavaduotojas, 1955–1960 m. ir 1976–1987 m. – žodynų, 1960–1976 m. – dabartinės literatūrinės lietuvių kalbos skyriaus vadovas, nuo 1987 m. – patarėjas prie instituto direkcijos.

 Darbai 

Parašė:
 darbų apie lietuvių kalbos prieveiksmį (išspausdinti 1955–1974),
 studiją „Lietuvių literatūrinės kalbos leksikos praturtėjimas tarybinės santvarkos metais“ (su A. Lyberiu, išspausdinta 1958).
 „Lietuvių kalbos žodyno“ t.3-5 (1956–1959, Lietuvos valstybinė premija 1965), t.11-14 (1978–1986),
 „Lietuvių kalbos gramatikos“ (1965–1976, 3 t., Lietuvos valstybinė premija 1977),
 tęstinio leidinio „Kalbos kultūra“ (nuo 1961) vyriausias redaktorius.
 Paskelbė straipsnių iš lietuvių kalbos gramatikos, lietuvių kalbos istorijos, kalbos kultūros, lietuvių – rusų ir rusų – lietuvių kalbų transkripcijos, klasikinės filologijos.
 Po mirties parengta ir išleista jo darbų knyga „Lietuvių kalbos prieveiksmiai“ (2002).

Lietuvos radijo laidose kas savaitę aiškino kalbos kultūros ir norminimo klausimais.

 Apdovanojimai 

 1965 ir 1977 m. už veikalus gavo Lietuvos valstybinę premiją
 1995 m. suteiktas Kėdainių krašto Garbės piliečio vardas
 1996 m. apdovanotas Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino 3-ojo laipsnio ordinu

 Išnašos 

Kategorija:Baltistai
Kategorija:Lietuvos mokslo premijos laureatai
Kategorija:Lietuvos kalbininkai