Danijos karalius

Istorija 
IX a. susikūrė Gudfredo, kuris toliau statydino įtvirtinimus ir atrėmė frankų karaliaus Karolio Didžiojo veržimąsi, valstybė. X a. valdant Gormui Senajam ir jo sūnui Haraldui I Mėlyndančiui susikūrė bendra Danijos karalystė. Renkamo karaliaus valdžia tuo metu iš esmės ribojosi vadovavimu kariaunai ir sustiprėjo tik XI a. antroje pusėje. Apie 960 m. Haraldas I Mėlyndantis apsikrikštijo, X a.-XI a. pakrikštyti visi danai.

Jauna valstybė plėtė savo valdas, danai veržėsi į Norvegiją, puldinėjo baltų žemes, buvo apgulę Apuolę. Knutas II Didysis (1018–1035 m.) valdė Angliją. XII a. pirmoje pusėje buvo užimtos Baltijos jūros p. pakrantės: Riugeno sala, Holšteinas, Meklenburgas, Pomeranija, Šiaurinė Estija ir Sarema. Valdemaras II Nugalėtojas (1202–1241 m.) 1241 m. paskelbė pirmuosius rašytinius įstatymus, vadinamąjį Jutlandijos teisyną. Didėjant Bažnyčios, žemvaldžių, riterių įtakai, vykstant dinastinėms kovoms karaliaus valdžia XIII a. antroje pusėje vėl nusilpo. 1282 Erikas V Glipingas (1259–1286 m.) paskelbė chartiją, ribojančią karaliaus valdžią, įsipareigojo kasmet šaukti didikus į įstatymų leidžiamąjį ir teisminį susirinkimą – Danehofą. 1320 m. Kristoforas II (valdė 1320–1326 m. ir 1330–1332 m.) įsipareigojo be Danehofo žinios neįvedinėti naujų mokesčių, valdyti kartu su Valstybės taryba (Riges Rad, vėliau Rigsrodas), kurią sudarė didikai ir vyskupai.

Valdemaras IV Aterdagas (1340–1375 m.) karaliaus valdžią vėl sustiprino. Nors jis 1346 m. Vokiečių ordinui pardavė Estiją ir Saaremos salą, o po 1367–1370 m. karo su Hanza prarado prekybos pirmavimą Baltijos jūroje, regione Danijos įtaka didėjo. 1380 m. Danijos karaliai sudarė asmeninę uniją su Norvegija, 1397 m. – Kalmaro uniją su Švedija (iki 1523 m.) ir Norvegija (iki 1814 m., nuo 1537 m. Norvegija buvo Danijos provincija). 1460 m. sudaryta asmeninė unija su Šlėzvigu ir Holšteinu. XV a. pabaigoje – XVI a. šalį iš tiesų valdė Rigsrodas, kurio 30 didikų šeimų priklausė apie 80 % visos bajorų žemės. Karaliai skatino miestų plėtotę – 1433 m. sostine tapo Kopenhaga, suteikė miestiečiams daugiau teisių, tačiau luomams atstovaujantis Rigsdagas, pirmąkart sušauktas 1468 m. Kristijono I, didesnės įtakos neturėjo. Kristijonas II (1513–1523 m.) buvo didikų nuverstas ir išvytas.

Kristijonas III (1533–1559 m.), numalšinęs 1533–1536 m. Grafų kivirčo sukilimą, 1536 m. įvedė liuteronybę. Reformacija paskatino danų kultūros plėtrą, tačiau Danijos įtaka regione pradėjo silpti. Po 1563–1570 m. (Danijos-Švedijos karas), 1611–1613 m. (Kalmaro karas), 1643–1645 m., 1657–1658, 1658–1660 m. karų su pagrindine varžove Švedija, kuri 1523 m. tapo nepriklausoma karalyste, buvo prarasti Skonė, Rytų Norvegija. XVII a. antrame dešimtmetyje Danija įgijo pirmąsias kolonijas Indijoje, kelias Mergelių (Virginijos) salas. 1660 m. Rigsdagas paskelbė karaliaus sostą paveldimu. 1665 m. Frederikas III (1648–1670 m.) įvedė absoliutinę monarchiją, panaikino Rigsrodą, nebešaukė ir Rigsdago. Panaikintos kai kurios bajorų privilegijos, valdžios pareigūnais imta skirti ir miestiečius, kuriems suteikta teisė pirkti žemę. 1788 m. panaikinta baudžiava.

Pramoninė revoliucija XIX a. pirmoje pusėje paskatino prieš absoliutizmą nukreiptą liberalų judėjimą. 1835–1836 m. sušaukus 4 provincijų luomų susirinkimus įtvirtinta vietos savivalda. Politines permainas paskatino 1848 m. Tautų pavasaris. Frederikas VII (1848–1863 m.) paskelbė 1849 m. birželio mėn. konstituciją, Danija tapo konstitucine monarchija su dvejų rūmų – žemųjų (Folketingas) ir aukštųjų (Landstingas) – parlamentu (Rigsdagas). Gyventojams suteikta žodžio, tikėjimo, susirinkimų laisvė. Po 1864 karo su Austrija ir Prūsija Danija neteko Šlėzvigo, Holšteino, Lauenburgo. 1866 m. priimtos konstitucijos pataisos padidino Landstingo, kuris atstovavo turtingiesiems sluoksniams, įtaką.

1901 m. konstitucijos pataisos išplėtė rinkimų teisę, vyriausybę imta formuoti remiantis Folketingo dauguma. 1915 m. konstitucija įteisino visuotinę rinkimų teisę.

 Danijos karaliai 
 Sigfredas – minimas 782 m.
 Haraldas – VIII a. pab.
 Gudfredas – iki 804–810 m.
 Hemingas – 810–812 m.
 Haraldas Klakas ir Reginfredas – 812–813 m.
 Horikas I – 813–854 m.
 Horikas II Vaikas – 854–870 m.
 Halvdanas – apie 870–890 m.
 Gormas Senasis – apie 940 m.
Skjoldungų dinastija
 #  Portretas   Vardas  Gimė  Mirė  Valdymo pradžia  Valdymo pabaiga   TėvaiSkjoldungų dinastija150pxHaraldas I MėlyndantisHarald 1. Blåtandapie 910 m. apie 985 m. apie 940 m.985 m.Gormas Senasis250px Svenas I ŠakiabarzdisSvend 1. Tveskægapie 960 m.1014 m.apie 985 m.1014 m.350pxHaraldas IIHarald 2.1014 m.1018 m.450pxKnutas II DidysisKnud 2. den Storeapie 997 m. 1035 m. lapkričio 12 d.1018 m.1035 m.Svenas I Šakiabarzdis550pxKnutas III HardeknutasKnud 3. Hardeknud1035 m.1042 m.650pxMagnusas I GerasisMagnus den Gode1042 m.1047 m.

Estridsenų dinastija
 #  Portretas   Vardas  Gimė  Mirė  Valdymo pradžia  Valdymo pabaiga   TėvaiEstridsenų dinastija750pxSvenas II EstridsenasSvend 2. Estridsen1047 m.1076 m.850pxHaraldas III HenasHarald 3. Hen1076 m.1080 m.950pxKnutas IV ŠventasisKnud 4. den Helligeapie 1043 m.1086 m. liepos 10 d.1080 m.1086 m.Svenas II EstridsenasElżbieta Jarosławówna1050pxOlafas I Badas1086 m.1095 m.1150pxErikas I Gerasis1056 m.1103 m. liepos 10 d. – 1095 m.1103 m.Svenas II Estridsenas1250pxNilsas Danas1104 m.1134 m.1350pxErikas II Emunė1134 m.1137 m.1450pxErikas III Lamas (Ėriukas)1137 m.1146 m.15Svenas III ir Knutas V1146 m.1157 m.1650pxValdemaras I Didysis1131 m. sausio 14 d.1182 gegužės 12 d.1157 m.1182 m.Kanutas Lavardas1750pxKnutas VI 1162 ar 1163 m.1202 m. lapkričio 12 d.1182 m.1202 m.1850pxValdemaras II Nugalėtojas1202 m.1241 m.1950pxErikas IV Plovpeningas1216 m.Kopenhaga1250 m. rugpjūčio 18 d.1241 m.1250 m.2050pxAbelis Danas1250 m.1252 m.2150pxKristoforas I1252 m.1259 m.2250pxErikas V Glipingas1259 m.1286 m.2350pxErikas VI Menvedas12861319 m.2450pxKristoforas II13201326 2550pxValdemaras III13261330 m.2650pxKristoforas II13301332 m.2750pxValdemaras IV Aterdagas13401375 m.

 Folkungai 

 #  Portretas   Vardas  Gimė  Mirė  Valdymo pradžia  Valdymo pabaiga   Tėvai2850pxOlafas II13761387 m. (Norvegijoje Olafas IV)2950pxMargarita I13871412 m.

 Grifitsai 

 #  Portretas   Vardas  Gimė  Mirė  Valdymo pradžia  Valdymo pabaiga   Tėvai3050pxErikas VII Pamarėnas1382 m.1459 m. gegužės 3 d.13971439 m. (iki 1412 m. valdė su Margarita I)

 Vitelsbachai 

 #  Portretas   Vardas  Gimė  Mirė  Valdymo pradžia  Valdymo pabaiga   Tėvai3150pxKristoforas III Bavaras14391448 m.

Oldenburgų dinastija
 #  Portretas   Vardas  Gimė  Mirė  Valdymo pradžia  Valdymo pabaiga   TėvaiOldenburgų dinastija3250pxKristijonas I1426 m.Oldenburgas1481 m. gegužės 21 d.Kopenhaga1448 m.1481 m.Ditrichas fon Oldenburgas3350pxHansas Danas1481 m.1513 m.3450pxKristijonas II1481 m. liepos 1 d.1559 m. sausio 25 d.1513 m.1523 m.Jonas IKristina Saksonė3550pxFrederikas I1523 m.1533 m.3650pxKristijonas III1503 m. rugpjūčio 12 d.1559 m. sausio 1 d. 1534 m.1559 m.Frederikas IAna Brandenburgietė3750pxFrederikas II1534 m. liepos 1 d.1588 m. balandžio 4 d.1559 m.1588Kristijonas IIIDarata fon Saksen-Lauenburg 3850pxKristijonas IV1577 m. balandžio 12 d.1648 m. vasario 28 d.1588 m.1648 m.Frederikas IISofija fon Meklenburg-Gustov3950pxFrederikas III1609 m. kovo 18 d.1670 m. vasario 9 d.1648 m.1670 m.Kristijonas IVAna Katerina4050pxKristijonas V1646 m. balandžio 15 d.1699 m. rugpjūčio 25 d. 1670 m.1699 m.Frederikas IIISofija Amalija Braunšveig4150pxFrederikas IV(1671 m. spalio 11 d.1730 m. spalio 12 d.1699 m.1730 m.Kristijonas VŠarlotė iš Heseno-Kaselio4250pxKristijonas VI1699 m. lapkričio 30 d.1746 m. rugpjūčio 6 d.1746 m.Kristijonas VILuiza Maklenburg 4350pxFrederikas V1723 m. kovo 31 d.1766 m. sausio 14 d.1746 m.1766 m.Kristijonas VISofija Magdalena Brandenburg-Kulmbach4450pxKristijonas VII1749 m. sausio 29 d.1808 m. kovo 13 d.1766 m.1808 m.Frederikas VLuiza Anglė4550pxFrederikas VI1768 m. sausio 28 d.1839 m. gruodžio 3 d.1808 m.1839 m.Kristijonas VII4650pxKristijonas VIII1786 m. lapkričio 18 d.1848 m. sausio 20 d.[[1839 m.1848 m.Frederikas VI4750pxFrederikas VII1808 m. spalio 6 d.1863 m. lapkričio 15 d.[[1848 m.1863 m. Kristijonas VIIIŠarlotė 

Gliuksburgų dinastija
 #  Portretas   Vardas  Gimė  Mirė  Valdymo pradžia  Valdymo pabaiga   TėvaiGliuksburgų dinastija4850pxKristijonas IX1818 m. balandžio 8 d.1906 m. sausio 29 d.Kopenhaga1863 m.1906 m. Vilhelmas fon Šlėzvigas-Holšteinas-Zenderburgas-GliuksburgasLuiza Karolina 4950pxFrederikas VIII1843 m. birželio 3 d.Kopenhaga1912 m. gegužės 14 d.Hamburgas1906 m.1912 m.Kristijonas IX5050pxKristijonas X1870 m. rugsėjo 26 d.1947 m. balandžio 20 dKopenhaga1912 m.1947 m. Frederikas VIIILuiza Bernadotte 5150pxFrederikas IX1899 m. kovo 11 d.1972 m. sausio 14 d.Kopenhaga1947 m.1972 m.Kristijonas XAleksandrina5250pxMargarita II1940 m. balandžio 16 d.Kopenhaga 1972 m.2024 m.Frederikas IXIngrida Bernadotė5350pxFrederikas X1968 m. gegužės 26 d.Kopenhaga nuo 2024 m.Margarita IIPrincas Henrikas

 Taip pat skaitykite 
 Danijos karaliai
 Norvegijos karaliai
 Švedijos karaliai

 Šaltiniai 

Kategorija:Monarchų titulai
Kategorija:Monarchų sąrašai