Negarbos piliakalnis

Negarbos piliakalnis, vad. Nagarbos kalnu, Bliūdkalniu, su gyvenviete – piliakalnis ir papėdės gyvenvietė Kretingos rajono savivaldybės teritorijoje, Negarbos kaime, Tenžės dešiniajame krante.

Pasiekiamas iš kelio Ankštakiai–Tarvydai ties Senkais pasukus į kairę ir šiaurės vakarų kryptimi pavažiavus 800 m, pervažiavus Tenžę, yra kairėje, į pietus nuo kelio.

Piliakalnis dar žinomas Senkų, Jazdų, Jazdaičių piliakalnio vardu, kadangi buvo Jazdų (Jazdaičių) dvaro žemėje ir ribojasi su Senkų kaimu, esančiu kitapus upės. Pastaruoju metu dažnai vadinamas Nagarbos kalnu. Vietos gyventojai piliakalnį dažniausiai vadina Bliūdkalniu, nes jis primena didelį dubenį ().

 Piliakalnis 
miniatiūra|312x312px|Piliakalnio 3D modelis, vaizdas iš pietryčių pusės|kairėje
Įrengtas Tenžės ir bevardžio upelio santakon įsiterpiančiame 47–50 m skersmens aukštumos kyšulyje, kurį ratu juosia pylimas. Vakaruose ir šiaurėje nuo aukštumos 140 m ilgio pylimo dalis yra 7 m aukščio nuo lauko ir 6 m pločio viršuje. Likusi 100 m pylimo dalis iš rytų ir pietų nuo upės slėnio apie 2,2 m aukščio nuo aikštelės ir 13 m aukščio išorėje. Aikštelės rytinė dalis šaltiniuota. Pasakojama, kad čia buvęs tvenkinys, aprūpindavęs vandeniu pilies gyventojus.Laimutė Kalniuvienė. Nagarba istorijoje, padavimuose ir žmoniu prisiminimuose. – Rūdaičiai, 2008. – Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoji biblioteka

Į vakarus ir šiaurę nuo piliakalnio 3 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Bendras piliakalnio su gyvenviete teritorijos plotas – 6,257 ha.

1,0 km į pietryčius yra Senkų piliakalnis, 1,0 km į šiaurę – Jazdų, Negarbos kapinynas, 0,8 km į pietryčius – Senkų senovės žemdirbystės vieta, 0,6 km į šiaurės rytus – Senkų kapinynas, 50 m į pietus – Negarbos kapinynas.

 Tyrimai 
Piliakalnį 1923 m. žvalgė Vladas Nagevičius, 1960 m. – Juozas Mickevičius,Piliakalnis, vad. Nagarbos kalnu, Bliūdkalniu, Rūdaičių apyl., Negarbos km., archeologinio paminklo pasas, 1960 m. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 4, b. 13. – L. 85–94 1966 m. – Lietuvos mokslų akademijos Istorijos institutas (ekspedicijos vadovas Adolfas Tautavičius),Adolfas Tautavičius, 1966 m. žvalgomosios archeologinės ekspedicijos ataskaita. – Vilnius, 1966. – Lietuvos istorijos instituto rankraštynas. – F. 1, b. 246. – L. 38–39Lietuvos TSR archeologijos atlasas. – Vilnius, 1975. – T. 2. – P. 112, eil. Nr. 460 1974 m. – Ignas Jablonskis,Ignas Jablonskis, Kretingos rajono Nagarbos pilies gyvenvietės akmeninių įrankių aprašymas, 1974. – Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. – F. 20, ap. 2, b. 20. – P. 1–3 1982 m. – Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (ekspedicijos vadovas Romas Olišauskas), 1992 m. – Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras (tyrimų vadovas Vilnius Morkūnas),Vilnius Morkūnas, 1992 m. Kretingos rajono žvalgomosios archeologinės ekspedicijos ataskaita. – Vilnius, 1995. – Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. – F. 28, ap. 1, b. 14. – L. 35 (Nagarba) 2012 m. – Kultūros paveldo centro archeologas Arūnas Strazdas. Gyvenvietės teritorijoje aptikta židinių liekanų, lipdytos ir žiestos keramikos, kt. dirbinių.

2003 m. papėdės gyvenvietę tyrinėjo Julius Kanarskas. Ištirtas 2,5 m² plotas, aptiktas 76 cm storio apnaikintas X–XIII a. kultūrinis sluoksnis su ugniaviete, apžiesta ir žiesta keramika, smiltainio akmens galąstuvas.Julius Kanarskas. Nagarbos piliakalnio papilys. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2003 metais. – Vilnius: Diemedis, 2005. – P. 38–39

 Istorija 

Manoma, kad piliakalnyje stovėjo 1253 m. Kuršo vyskupo Henriko rašte minima kuršių pilis Nagarba (Nebarge). 

 Etimologija 
Viena liaudies etimologijos versijų nurodo, kad ant Negarbos piliakalnio stovėjęs dvaras, bet ponai tik puotaudavę, o žmones skriausdavę. Kartą žmonės paprašę jų paramos, bet ponai pasielgę negarbingai – jiems nepadėję ir toliau puotavę. Už tai dievai supykę, kalnas prasivėręs ir visas dvaras su ponais prasmegęs, o kalno viršuje atsivėrusi kūdra.

Vardas Nagarba greičiausiai kilęs iš baltų prokalbės (> vakarų baltų) *Nāgarbā, plg.: prūsų na 'ant; nuo'Prūsų kalbos paveldo duomenų bazė; tikrinta 2016-12-30 ir garbisPrūsų kalbos paveldo duomenų bazė; žr. garbis; tikrinta 2016-12-30 'kalnas', tad gali būti paveldėtas Mėguvos kuršių kilmės vietovardis.Hipotezė

Atkreiptinas dėmesys ir į tai, jog sanskrite žodis garba (गर्भ, gharba) reiškia įsčias, apvaisinimą, gemalą, arba perkeltine prasme šerdį, centrą, gelmę, esmęगर्भ, gharba, Vikižodynas: https://en.wiktionary.org/wiki/%E0%A4%97%E0%A4%B0%E0%A5%8D%E0%A4%AD. Ši reikšmė nebūtinai prieštarauja prūsų k. versijai garbis, tai gali būti buvusio to paties indoeuropiečių prokalbės žodžio skirtingai išsivysčiusios reikšmės.

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Kultūros paminklų enciklopedija. – Vilnius, 1998
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. – Kaunas, 1928. – P. 128 (Ezdaičiai), 231 (Senkai)
 Vykintas Vaitkevičius. Senosios Lietuvos šventvietės: Žemaitija. – Vilnius, 1998. – P. 87–88
 Motiejus Valančius. Raštai. – Vilnius, 1972. – P. 351 (Bliūdkalnis), 365–367 (Senkų kalnas).
 Федор Васильевич Покровский. Археологическая карта Ковенской губернiи. – Вильна, 1899. – C. 85

 Nuorodos 

 Lietuvos piliakalniai
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. – Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. – F. 1, ap. 1, b. 19. – P. 70–78 
 Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai

Kategorija:Piliakalniai Kretingos rajone