Berezanė (sala)

Apie Berezanės miestą skaitykite Berezanė (miestas)

Berezanė () – sala Juodojoje jūroje, prie Bugo-Dniepro estuarijos žiočių. Ilgis – ~1 km. Plotis – 0,5 km. Pietinės dalies aukštis – 3-6 m. Šiaurinės – 21 m. Nuo sausumos skiria ~2 km pločio sekluma. Priklauso Ukrainos Mykolajivo srities Očakivo rajonui.

 Istorija 
Berezanėje buvo įkurta viena pirmųjų graikų kolonijų Juodosios jūros šiaurėje (greičiausiai vadinta Borystenes (), pagal graikišką Dniepro pavadinimą). Sala pirmą kartą apgyvendinta VII a. pr. m. e. viduryje Eusebijus savo Chronikoi kanones mini kad kolonija įkurta 647–646 pr. m. e. išeivių iš Mileto. ir apleista V a. pr. m. e., kai Olbija tapo svarbiausia regiono kolonija.Treister, Michail J.; Vinogradov, Yuri G. „Archaeology on the Northern Coast of the Black Sea“, American Journal of Archaeology, Vol. 97, No. 3. (1993), p. 538. V a. pr. m. e. Herodotas aplankė ją, kad surinktų informacijos apie Dnieprą. Kolonija klestėjo prekiaudama su skitais, per Olbiją ir Berezanę buvo importuojama didelė dalis Graikijoje suvartojamų grūdų.

Viduramžiais, dėl padėties leidusios kontroliuoti Dniepro žiotis, sala turėjo didelę strateginę reikšmę. Dėl Dniepro žiočių ir salos kontrolės buvo kovojama Rusų–Bizantijos karuose. Sala buvo svarbi stotis kelyje iš variagų pas graikus. 1905 m. rastas vienintelis runų įrašas pietų Ukrainoje, dabar eksponuojamas Odesos istorijos muziejuje. „“Runes Found in the Eastern Viking", Arild Hauge svetainė.

XVI–XVII a. sala buvo Zaporožės kazokų tvirtovė kovose su Krymo totoriais ir Otomanų imperija. 1788 m. sala atiteko Rusijai. 1906 m. saloje sušaudyti sukilimo kreiseryje „Očakovas“ vadai. 1968 m. jiems pastatytas paminklas. Nuo 2008 m. rugsėjo dėl pasikartojančių neteisėtų kasinėjimų saloje įrengta apsauga.

Graikų kolonija, jos nekropolis, tyrinėti archeologų nuo XIX a.

 Šaltiniai 

Kategorija:Ukrainos geografija