Kurdistanas

Kurdistanas () – regionas Artimuosiuose Rytuose, Turkijos, Irano, Irako ir Sirijos teritorijose, apgyvendintas daugausia kurdų. Manoma, kad visas regionas užima apie 392 000 km² (maždaug Prancūzijos dydžio teritorija), ir jame gyvena apie 40 mln. kurdų.

Didžiausi miestai: Dijarbakyras, Bitlisas, Vanas (Turkija), Arbilis, Kirkukas (Irakas), Kermanšachas, Senendedžas, Mechabadas (Iranas).

 Šiuolaikinis administravimas 
Istorinis Kurdistanas šiuo metu padalintas tarp keturių valstybių, todėl jį politiškai sudaro keturios dalys:

 Turkijos Kurdistanas, arba Vakarų Kurdistanas (Bakurê Kurdistanê) – didžiausia Kurdistano dalis, užimanti apie 190 000 km² t. y. apie trečdalį Turkijos teritorijos. Ji apima mažiausiai 17 pietrytinių šalies provincijų (Pietryčių ir Rytų Anatolijos regionus). Manoma, kad Turkijoje kurdai sudaro apie 20 proc. visų gyventojų (apie 15-20 mln. kurdų).
 Irako Kurdistanas arba Pietų Kurdistanas (Herêmî Kurdistanî) – užima apie 40 000-65 000 km². Čia gyvena apie 6,5 mln. kurdų. Tai – autononimis Irako Federacijos regionas, turintis tarptautinį pripažinimą.
 Irano Kurdistanas arba Rytų Kurdistanas (Rojhilatê Kurdistan) – užima apie 125 000 km². Čia gyvena pie 4 mln. kurdų. Regionas apima Kurdistano provinciją, taip pat didesnę dalį Vakarų Azerbaidžano, Kermanšacho, Ilamo provincijų.
 Sirijos kurdų teritorija (Kurdistana Binxetê) užima apie 12 000 km². Kurdai sudaro apie 10 proc. Sirijos gyventojų (apie 2 mln.). Regionas apima didesnę dalį Al Hasakah gubernijos.

 Geografija ir etnografija 
Istorinis Kurdistanas sudaro vakariausią Didžiojo Irano teritoriją. Jis ribojasi su Istoriniu Azerbaidžanu rytuose, Luristanu pietryčiuose, Armėnija šiaurėje, Mažąja Azija bei Levantu vakaruose ir Mesopotamija pietuose.

Vyrauja kalnuotas reljefas: Armėnijos kalnynas, Zagroso, Tauro kalnai, Kurdistano kalnai. Svarbiausia upė – Tigras, bet teritorijoje prasideda daugybė svarbių Artimųjų Rytų upių: Eufratas, Chaburas, Araksas, Kura ir daugybė kitų.

Yra dideli Urmijos ir Vano ežerai. Klimatas aridinis. Vyrauja skurdūs krūmynai, kalnų šlaituose, upių slėniuose – spygliuočių miškai, gluosnių sąžalynai.

 Tradiciniai regionai ir dialektai 

Visas Kurdistanas tradiciškai ir remiantis etnologijos-lingvistikos duomenimis dalinamas į tris dideles dalis, kurias apsprendžia kurdų kalbų (dialektų) paplitimas. Kiekviena dalis dalijama į istorinius-kultūrinius regionus (), o kiekviename regione išskiriami kurdų klanai (). Trys dalys yra šios:

 Šiaurės Kurdistanas – apima visą Turkijos ir Sirijos Kurdistaną, taip pat nedideles teritorijas Irano Vakarų Azerbaidžane ir Irako šiaurėje. Čia kalbama kurmandži dialektais ir dimili kalbomis. Regioną sudaro šie kultūriniai regionai – Bradostas (sen. Persarmėnija), Bochtanas (sen. Korduena), Hakiaris (sen. Korduena), Badinanas, Tur-Abdinas, Dijarbakyras (sen. Arzanena), Dersimas (sen. Sofena), Bitlisas (sen. Turuberanas), Muksi (sen. Moksoena), Serhedas (sen. Airaratas), Torhildanas (sen. Komagena), Vanas (sen. Vaspurakanas) ir kt.
 Centrinis (Sorani) Kurdistanas (sen. Zamua) – padalintas tarp Irano ir Irako. Čia kalbama sorani dialektais. Irane jį sudaro šie kultūriniai regionai: Mukrijanas (sen. vidinė Zamua) ir Erdelanas (sen. Harši), Irake – Soranas ir Šarazoras (sen. tikroji Zamua).
 Pietų Kurdistanas – yra Irano Kermanšacho ir Ilamo provincijose. Čia kalbama daugybe pietinių kurdų (arba guranių) dialektų. Tradiciniai regionai yra Kermanšachas (sen. Elipi), Ilamas ir Havramanas (sen. Paršua).
Kurdistanas be kurdų yra gyvenamas ir kitų svarbių tautinių mažumų – armėnų (šiaurės Kurdistanas), asirų (šiaurės Kurdistano pietinės dalys) ir Kurdistano žydų (daugiausia Sorani kurdistanas).

 Istorija 

Istorinis Kurdistano regionas yra sudedamoji Persijos civilizacijos dalis, jo istorija artimai susijusi su visa Irano istorija.

 Regionas iki kurdų 

Seniausiais laikais lygumose į pietus nuo Kurdistano klestėjo Mespopotamijos civilizacijos. Šumerai šį kalnuotą regioną vadino Subartu. Greičiausiai tai buvo klajoklių gutijų gyvenamas kraštas. Vėlesni gyventojai buvo huritai, vėliau čia įsistvirtino urartai. Apie 1000 m. pr. m. e. Asirai mini tautą Kurti, gyvenančią prie Džudi kalno. Maždaug tuo metu beveik visą regioną apgyvendino armėnai, ir jis tapo žinomas kaip Didžioji Armėnija.

VII–II a. Armėniją valdė Medija, Achemenidai, Aleksandras Makedonietis, Seleukidai. Vėliau čia įsigalėjo nepriklausoma Armėnijos karalystė, ir spėjama, kad jau tada jai priklausantys pietvakariniai regionai Copkas, Aghdznikas, Korduena buvo gyvenami kurdų. Kurdai taip pat gyveno ir Adiabenos regione.

Apie 66 m. pr. m. e. Armėnijos kurdų valstybėlės atiteko Romos imperijai, čia sukurtos atskiros provincijos. Mūsų eros pradžioje jos atiteko Partų imperijai, vėliau Sasanidų imperijai.

 Viduramžių Kurdistanas 
VII a. Didžioji Armėnija prijungta prie Kalifato, pradėta krašto islamizacija. Tuo metu dar kartą keitėsi krašto sudėtis, vietoje armėnų įsigalėjo musulmonai iranėnai, kurdų protėviai. Maždaug nuo tada regionas tapo žinomas kaip Kurdistanas.

Kalifatui silpstant, IX a. krašte pradėjo kilti vietinės dinastijos ir valstybės. Ake, Andzevatsi buvo vienos pirmųjų. X a. regioną valdė kurdiškos dinastijos Hasanvahidai (959–1015), Anazidai (990–1117), Marvanidai (990–1096). Maža to, kurdų kilmės dinastijos įsigalėjo ir kitose, ne kurdiškose, teritorijose: Armėnijoje (Šadadidai), Azerbaidžane (Ravadidai), Luristane (Hazaraspidai).

Po XI a. Seldžiukų viešpatavimo, Mosulo atabegai Zengidai (1127–1234 m.) suvienijo visą Kurdistaną. XII a. patys kurdai įkūrė naują galingą dinastiją. Tai buvo Ajubidai (1171–1250), užkariavę milžiniškas teritorijas iki pat Egipto ir Jemeno. Tai buvo didžiausias kurdų ekspansijos laikotarpis.

Nuo XIII a. prasidėjo skaudžiausias Kurdistano istorijoje laikotarpis, nes valdė įvairios tiurkiškos dinastijos: Ilchanidai, Timūridai, Kara Kojunlu, Ak Kojunlu, o XVI–XVIII a. dėl regiono varžėsi Safavidai ir Osmanai. Jų valdymo laikais prieš kurdus buvo vykdoma nepalanki politika. Safavidų imperijoje daugybė kurdų buvo iškelti iš Kurdistano ir apgyvendinti Chorasane.

Tuo metu Kurdistano periferijose formavosi nepriklausomos ar pusiau priklausomos Kurdų kunigaikštystės.

 Padalintas regionas 

Apie 1920 m. nusistovėjo dabartinės sienos, pagal kurias istorinis Kurdistanas padalintas tarp keturių valstybių. Visose kurdai reiškė nepasitenkinimą, vyko maištai ir sukilimai. Turkijos kurdams 1927–1930 m. pavyko įkurti efemerišką Ararato Respubliką, Irano kurdams 1946–1947 m. – Mahabado Respubliką. Irako kurdai 1960 m. pradėjo pilietinį karą dėl autonomijos. Irako valdžios nuolaidos nenumalšino nesutarimų, kol 2003 m. neįkurtas autonominis Kurdistano regionas.

Iki dabar visose šalyse įvairios kurdų partijos ir organizacijos (ypač Kurdistano darbininkų partija) kovoja už Kurdistano suvienijimą.

 Demografija 
+ Didžiausi miestai Miestas  Gyventojų skaičius  Kurdų regionas Hevleris  1 293 839  Irako Kurdistanas Silemanis  1 190 251  Irako Kurdistanas Dihokas  900 000  Irako Kurdistanas Kerkukas  850 787  Irako Kurdistanas Amedas  843 460  Turkijos Kurdistanas Kirmasanas  828 313  Irano Kurdistanas Riha  526 247  Turkijos Kurdistanas Vanas  370 190  Turkijos Kurdistanas Elihas  348 963  Turkijos Kurdistanas Elezizas  347 857  Turkijos Kurdistanas Zakso  336 129  Turkijos Kurdistanas Sene  311 446  Irano Kurdistanas Dihokas  284 000  Irako Kurdistanas Kelaris  226 000  Irako Kurdistanas Semsuras  217 463  Turkijos Kurdistanas Hesikė  188 160  Sirijos Kurdistanas Kamišlas  184 231  Sirijos Kurdistanas Bokanas  171 773  Irano Kurdistanas Mehabadas  149 000  Irano Kurdistanas Koseras  147 585  Turkijos Kurdistanas Sertas  135 350  Turkijos Kurdistanas Seqiz  131,348  Irano Kurdistanas Ranja  130 257  Irako Kurdistanas Sevregas  120 556  Turkijos Kurdistanas Piranšaras  115,065  Irano Kurdistanas Helebcė  110,824  Irako Kurdistanas Kerekosė  107,839  Turkijos Kurdistanas