Lukas (Lenkija)

Lukas (, , iki 1939 metų Lykas) – miestas šiaurės rytų Lenkijoje, Varmijos Mozūrų vaivadijoje, Luko apskrities administracinis centras. 61,52 tūkst. gyventojų (2017). Kartais vadinamas Mozūrijos sostine.

 Geografinė padėtis 

Lukas yra istoriniame Rytų Prūsijos regione, apie 120 km į rytus nuo Olštyno Mozūrijoje, prie Luko ežero. Didžioji miesto dalis išsidėsčiusi palei aukštesnįjį ežero krantą.

 Istorija 

Lukas yra vakarinėje jotvingių genties teritorijos dalyje. 1283 m. pasidavus paskutiniam jotvingių vadui Skomantui regioną užkariavo Vokiečių Ordinas. Nuo 1323 m. šiaurinė regiono dalis buvo valdoma Brandenburgo komtūrijos, o likusi didžioji dalis ir būsimojo miesto teritorija buvo valdoma Balgos komtūrijos. Pirmą kartą gyvenvietė minima 1343 m. kaip Luk. Čia gyveno daugiausia žvejyba ežere ir upėse besivertę žvejai. Apie 1398 m. Balgos komtūras Ulrichas fon Jungingenas, vėliau tapęs didžiuoju ordino magistru Luko ežero saloje pastatė pilį, kuri 1408 m. buvo perstatyta į mūrinę ir išplėsta.Geschichte von Elk - Lyck  1425 m. žvejų kaimui ordino didysis magistras Paul von Rusdorf suteikė kaimo privilegiją. Po magistro mirties ši privilegija 1445 m. buvo patvirtinta Rastenburge. Trylikos metų karo metu 1454 m. lenkų kariai gyvenvietę sudegino. 1497 m. didysis magistras Friedrich von Meißen vėl atstatė Luko pilį ir ją gerokai sutvirtino, taip pasiruošdamas galimiems naujiems lenkų antpuoliams. 


1537 m. Prūsijos kunigaikštis Albrechtas padovanojo Luko dvarą Janui Maleckiui (lot. Hieronymus Maletius), iš Krokuvos kilusiam spaustuvininkui, kuris pabėgo iš Lenkijos ar persikraustė į Prūsijos kunigaikštystę dėl materialinių sumetimų. Perėjęs į liuteronybę Janas Maleckis dvare įkūrė spaustuvę, išvertė į lenkų kalbą ir atspausdino Martino Liuterio Mažąjį Katekizmą. Po Marienburgo ir Kionigsbergo tai buvo trečioji Prūsijoje įkurta spaustuvė. 1546 m. mieste įkurta pirmoji Mozūrijoje gimnazija, kurioje mokėsi kilmingieji iš Abiejų Tautų Respublikos. 1812 m. mokykla tapo Karališkąja Luko gimnazija.L. Wiese: Das höhere Schulwesen in Preußen. Historisch-statistische Darstellung. Berlin 1864, p. 65–66. google books

Miesto teises 1669 m. suteikė kurfiurstas Frydrichas Vilhelmas. 1709-10 m. maro metu mirė 1300 gyventojų. XIX a. pradžioje miestas, dėl jame veikusios spaustuvės, gimnazijos ir žymių čia gyvenusių asmenybių, imtas vadinti Mozūrijos sostine. 1831 m. 300 miestiečių, t. y. apie 10 proc. visų gyventojų, mirė per choleros epidemiją, kuri 1837 m. nusinešė dar 80, o 1852 m. - 300 gyvybių. 

1825 m. Luke  gyveno 1748 vokiečiai ir 1394 lenkai.Historia Pomorza:(1815-1850), Gerard Labuda, Poznańskie Towarzystwo Przyjaciół Nauk, p. 157, 1993 XIX a. pradžioje mieste veikė Tymoteusz Gizewiusz organizuota mokykla lenkų kalba.Karty z dziejów Mazur: wybór pism, Tom 1 Emilia Sukertowa-Biedrawina Pojezierze, page 68 1972 1820 m. mokyklos superintendantu tapo Fryderyk Tymoteusz Krieger, kuris aktyviai gynė vietinių lenkų teises naudoti lenkų kalbą. Kriefer taip pat rengė mokomąsias programas lenkų kalba ir taip priešinosi Prūsijos valdžios germanizacijos pastangoms.Tadeusz Oracki, page 173, Instytut Wydawniczy Pax, 1983

1840 m. pradėtas leisti laikraštis vokiečių kalba "Lycker gemeinnütziges Unterhaltungsblatt", vėliau pavadintas "Lycker Zeitung". Tarp 1842 ir 1845 m. mieste spausdintas mozūriškas laikraštis "Przyjaciel Ludu Łecki", kurio tikslas buvo priešintis germanizacijai ir puoselėti lenkų liaudies tradicijas, taip pat šviesti kaimo gyventojus.Wielka encyklopedia powszechna PWN: Polska-Robe Bogdan Suchodolski, Państwowe Wydawnictwo Naukowe, page 566, 1967Koncepcje i rozwój literatury dla ludu w latach 1773–1863 Eugenia Sławińska, Wyższa Szkoła Pedagogiczna w Bydgoszczy, page 45 1996

1845 m. gegužę Kazmierz Szulc mieste organizavo pasipriešinimo judėjimą, kurio tikslas buvo paruošti vietos lenkų jaunimą sukilimui.Rocznik gdański, Tom 48, Wydanie 2 Gdańskie Towarzystwo Naukowe, Gdańskie Towarzystwo Naukowe. Wydział I--Nauk Społecznych i Humanistycznych Gdańskie Towarzystwo Naukowe, page 73, 1990

Nuo 1896 iki 1902 mieste leistas lenkų nacionalinį judėjimą Mozūrijoje atstovavęs laikraštis "Gazeta Ludowa"Zarys historii polskiego ruchu ludowego: makieta: Tom 1 Zjednoczone Stronnictwo Ludowe. Naczelny Komitet. Zakład Historii Ruchu Ludowego, Stanisław Kowalczyk, Józef Kowal, page 223- 1963, kurį didžiąja dalimi subsidijavo bankai iš Didžiosios Lenkijos. Jį netrukus ėmė persekioti ir dikriminuoti vokiečių valdžia, dėl to jo įtaka sumažėjo;Szkice z dziejów Pomorza: Pomorze na progu dziejów najnowszych, Gerard Labuda Książka i Wiedza,"12.Gazeta Ludowa w Ełku", page 303 1961 jos prenumeratorių sumažėjo nuo 357 1896 m. iki vos 250 amžių sandūroje.Richard Blanke:"Polish-speaking Germans", pages 68, 72

1896 m. lenkų ir mozūrų aktyvistai mieste įkūrė Mozūrų liaudies partiją, kuri siekė kovoti su vokiečių valdžios germanizacijos pastangomis. Vienas iš partijos kūrėjų buvo poetas Michał Kajka, kuriam miesto centre yra pastatytas paminklas.**Mały słownik historii Polski Witold Sienkiewicz Wiedza Powszechna, p. 59, 1991*Nowa encyklopedia powszechna PWN, Tom 4, Barbara Petrozoliń-Skowrońska Wydawnictwo Naukowe PWN, p. 136 1996 Nuo pat susikūrimo partiją griežtai persekiojo Prūsijos valdžia.Kraj a emigracja: ruch ludowy wobec wychodźstwa chłopskiego do krajów Ameryki Łacińskiej (do 1939 roku) Jerzy Mazurek, p. 281, Biblioteka Iberyjska, 2006 Vokietijos federaciniuose rinkimuose Mozūrų liaudies partija Luko apygardoje gavo 229 balsus 1898 m. ir 20 balsų 1912 m.Richard Blanke:"Polish-speaking Germans", p. 71

1910 m. Lukas turėjo 13 000 gyventojų.Andreas Kossert: Masuren - Ostpreußens vergessener Süden, p. 33 Pasak Mateusz Siuchniński 1900 m. lenkų čia buvo 35.7%, tačiau įspėja, kad šis skaičius remiasi vokiečių skaičiavimais mažinusiais lenkų dalį.Miasta polskie w tysiącleciu: Tom 1 Mateusz Siuchniński - Zakład Narodowy im. Ossolińskich, p. 275 1965 

Pirmojo pasaulinio karo pradžioje miestą kelis kartus užėmė ir vėl prarado Rusijos kariuomenė, kovų metu miestas buvo apgriautas.Lyck  Daug miestiečių Pirmojo pasaulinio karo metu pabėgo iš miesto, kai į regioną įsiveržė Rusijos imperijos kariuomenė, tačiau grįžo po Tanenbergo ir Mozūrijos ežerų mūšių. Po Versalio taikos sutarties čia buvo dislokuoti britų ir italų kariai, kurie prižiūrėjo Rytų Prūsijos plebiscitą, kuris čia baigėsi rezultatu 8 339 balsai už Vokietiją ir 8 – už Lenkiją.

Antrojo pasaulinio karo pabaigoje 1944 m. miestas nukentėjo nuo bombardavimų, o karui pasibaigus – nuo gaisrų.Geschichte von Elk - Lyck  Po Antrojo pasaulinio karo miestas atiteko Lenkijai, didžioji dalis gyventojų vokiečių iš miesto buvo ištremti.masuren-travel.de 

 Herbas 
Dabartinis herbas sukurtas 1999 metais, po popiežiaus Jono Pauliaus II apsilankymo. Pakeistos medžių spalvos iš žalios į geltoną.

 Įžymybės 
 Luko pilis
 Šv. Petro ir Povilo bažnyčia
 Luko katedra

 Galerija 

 Nuorodos 

Kategorija:Varmijos Mozūrų vaivadijos miestai