Trąšos

Trąšos – medžiagos, kurios įterptos į dirvą, gerina augalų augimą ir vystymąsi. Trąšos veikia dviem būdais – tiekdamos augalų paimamas mineralines medžiagas ir gerindamos dirvožemio struktūrą.

Trąšos skirstomos į tris pagrindines grupes: organines, mineralines ir bakterines.

 Istorija 

 Trąšų gamyba Lietuvoje 

Pirmoji Lietuvoje trąšų gamykla „Artojas“, buvo Klaipėdoje, veiklą pradėjusi 1928 m. Gamino sieros rūgštį ir superfosfatą. Gamyklos apimtis buvo 50 tūkst. tonų superfosfato per metus. „Artojas“ savo veiklą sustabdė 1951 m.

Lietuva, būdama Tarybų Sąjungos nare, buvo įtraukta į chemizavimo programą. 1959 m. pradėtas statyti Kėdainių chemijos kombinatas, kuris po privatizacijos 1996 m. spalio 30 d. buvo reorganizuotas į akcinę bendrovę „Lifosa“.

 Organinės trąšos 
Tai augalų maisto elementai, kurie yra ne mineraliniuose junginiuose, bet organinėse medžiagose. Kad augalai galėtų naudoti organines trąšas, pirmiausia dirvos mikroorganizmai jas turi suskaidyti. Skaidymo metu vyksta:
 mineralizacija – iš skylančių organinių junginių išsiskiria paprasti, augalų įsisavinami mineraliniai junginiai.
 puvenų susidarymas – susidarančios puvenos (humusas) dėl didelio hidrofiliškumo didina dirvožemio vandens imlumą (dirvožemis ilgiau išlaiko drėgmę) ir dirvožemio gebą sulaikyti mineralinius jonus (šie neišplaunami iš dirvos ir ilgiau lieka prieinami augalams).

Organinių trąšų rūšys:
 mėšlas
 kompostas
 žalioji trąša
 durpės ir kt.

 Mineralinės trąšos 
Gaminamos iš mineralų, uolienų pramoniniu būdu. Jos skirstomos į makroelementines (pagrindines) ir mikroelementines.

Makroelementinės (pagrindinės) – tai dažniausiai augalams naudojamos trąšos. N – azotas, P – fosforas, K – kalis. Makroelementinių trąšų grupės:
 Paprastosiose trąšose yra tik vienas elementas, pvz., amonio salietra (NH4NO3).
 Sudėtinės trąšos – vienoje molekulėje yra mažiausiai dvi maisto medžiagos, pvz., kalio salietra (KNO3).
 Kompleksinės trąšos – kai vienoje granulėje arba tirpale yra mažiausiai dvi maisto medžiagos, pvz., azofoska, nitrofoska, nitroamofoska ir kt.
 Trąšų mišiniai – tai mechaniškai sumaišytos 2-3 trąšų rūšys.

Mikroelementinės trąšos – jų augalams reikia mažai, bet be jų augalai negali normaliai vystytis.

 Bakterinės trąšos (bakteriniai preparatai) 
Tai išauginta bakterijų masė (sporos), reikalinga naudingai mikroflorai dirvoje sudaryti, pvz., nitraginas.

 Trąšos 
Azoto
 Amonio salietra
 Amonio sulfatas
 Kalcio salietra
 Karbamidas
 KAS

Fosforo

 Paprastas superfosfatas
 Dvigubas superfosfatas
 Trigubas superfosfatas
 Precipitatas
 Boro superfosfatas

Kalio

 Kalio chloridas
 Kalio druska
 Silvinitas
 Kalio magnezija
 Kalio sulfatas

Kompleksinės

 Nitrofoska
 Azofoska

Sudėtinės

 Kalio salietra
 Amofosas

 Literatūra 
 Alfredas Martynas Sviklas, Rasa Paleckienė, Rasa Šlinkšienė. Fosforo trąšos . Kaunas: Technologija, 2006, 15 p. ISBN 9955-25-036-4.

 Šaltiniai