Lietuvos nepriklausomybės kovos

Lietuvos nepriklausomybės kovos – karai su bolševikais, bermontininkais ir Lenkija, kuriuose Lietuva dalyvavo 1918–1920 m.


250px|thumb|Lietuvos kariuomenės savanoriai išvyksta į frontą. Kauno geležinkelio stotis. 1919 m.

 Karas su bolševikais 

1918 m. gruodį į Lietuvą įžengė Raudonosios armijos Vakarų armija (1919 m. vasarą pavadinimas pakeistas į 16ąją armiją). 1919 m. sausio pradžioje ji be kovos pasiekė liniją Ryga-Bauskė-Panevėžys-Ukmergė-Trakai-Lyda. Sausio 5 d. buvo užimtas Vilnius, sausio pabaigoje – Šiauliai, vasario pradžioje – Telšiai. Tačiau vasario 10 d. vokiečiai sumušė bolševikus prie Sedos ir Mažeikių. Vasario 7 d. prie Kėdainių pirmą kartą į mūšį stojo ir Lietuvos kariuomenė.

Vasario viduryje frontas ėjo linija Kuršėnai-Šiauliai-Baisogala-Krekenava-Pagirys-Vepriai-Žasliai-Jieznas-Varėna-Stakliškės. Gegužės 3 d. Lietuvos kariuomenė užėmė Ukmergę, gegužės 24 d. – Panevėžį, rugpjūčio 25 d. – Zarasus. Kovos veiksmai baigėsi spalio 2 d. užėmus Daugpilio priemiestį Gryvą. Toliau Lietuvos kariuomenė saugojo frontą prie Dauguvos iki 1920 m. sausio 5 d., kai Latvijos ir Lenkijos kariuomenės bolševikus nustūmė dar toliau į rytus. 1920 m. liepos 12 d. Maskvoje buvo pasirašyta taikos sutartis.

Lietuvos kariuomenę šiame fronte sudarė 1oji brigada („Vilkmergės grupė“) ir 2oji brigada („Panevėžio grupė“). Vyriausiasis kariuomenės vadas buvo karininkas Silvestras Žukauskas. 1oji brigada, vadovaujama pulkininko Kazio Ladigos susidėjo iš :

 1ojo pėstininkų pulko,
 Vilkmergės ir Vilniaus batalionų, 
 1ojo husarų eskadrono, 
 3osios ir 4osios artilerijos baterijų, 
 bei gudų kuopos.

2oji brigada, lydima papulkininkio Stasio Nastopkos susidėjo iš:

 2ojo pėstininkų pulko, 
 Marijampolės, Panevėžio ir Joniškėlio batalionų 
 ir dviejų baterijų.

Bolševikų kariuomenės grupuotę, veikusią prieš Lietuvą, sudarė 9 pėstininkų pulkai, 1 batalionas, kelios artilerijos baterijos, kavalerijos eskadronai, aviacijos eskadrilė, du šarvuoti traukiniai.

 Karas su bermontininkais 
Iš pradžių bermontininkai veikė tik Latvijos teritorijoje, bet 1919 m. liepą jie pradėjo puolimą Lietuvos kryptimi. Liepos 26 d. jie užėmė Kuršėnus, spalio 5 d. – Šiaulius. Spalio pabaigoje Antantė įpareigojo bermontininkus išsikraustyti, bet iki lapkričio 20 d. jie jau buvo pasiekę liniją Suostai-Kriukai-Pašvitinys-Lygumai-Radviliškis-Šiauliai-Šiluva-Viduklė-Jurbarkas.

Lapkričio 21 d. prasidėjo Radviliškio kautynės. Lapkričio 22 d. Antantės komisijos nutrauktą mūšį bermontininkai pralaimėjo ir iki gruodžio 15 d. visiškai paliko Lietuvos teritoriją.

Prieš bermontininkus veikė 1asis, 2asis, 3asis, 4asis, 5asis pėstininkų pulkai, du komendatūrų būriai, 3oji ir 4oji baterijos, 1asis ir 2asis eskadronai. Prie Radviliškio sutelktai kariuomenei vadovavo pulkininkas K. Ladiga, kariuomenės vadas buvo generolas leitenantas P. Liatukas.

 Karas su Lenkija 

 thumb | 220px | left | Lenkijos artilerija Vilniuje 1919 m.
Į Vilnių ir aplinkines teritorijas pretendavo tiek Lietuva, tiek ir Lenkija. 1919 m. balandžio 19 d. Vilnių užėmė Lenkijos kariuomenė. Atsakydama į tai Lietuvos delegacija Paryžiaus taikos konferencijoje pateikė protestą. Pastaroji gegužės 2 d. paragino kariaujančias puses stabdyti kraujo praliejimą, bet be rezultatų. 1919 m. birželio 18 d. Antantė Lietuvos prašymu nustatė pirmąją Lietuvos ir Lenkijos  demarkacijos liniją. Tačiau konfliktų tai nesustabdė. Liepos 27 d. buvo nustatyta antroji  demarkacijos linija.

Prasidėjus Raudonosios armijos puolimui prieš Lenkiją, pastarosios kariuomenė atsitraukė. 1920 m. liepos 15 d. Lietuvos kariuomenė pasiekė Vilnių, kurį jau buvo užėmusi Raudonoji armija. Po Varšuvos mūšio Lenkijos kariuomenė pradėjo puolimą Augustavo srityje. Antantei tarpininkaujant rugpjūčio 25 – rugpjūčio 30 d. tarp Lietuvos ir Lenkijos vyko derybos. Rugpjūčio 28 d. Lenkijos kariuomenė užėmė Augustavą, rugpjūčio 31 d. – Suvalkus ir Seinus. Po to prasidėjo Lietuvos kariuomenės kontrpuolimas. Rugsėjo 15 – rugsėjo 19 d. Kalvarijoje vėl vyko derybos, po kurių Lenkijos kariuomenė vėl pradėjo puolimą.

Rugsėjo 29 d. prasidėjo derybos, kurios spalio 7 d. pasibaigė Suvalkų sutarties pasirašymu. Tačiau spalio 8 d. Lenkijos generolas Liucjanas Želigovskis Juzefo Pilsudskio nurodymu inscenizavo maištą ir spalio 9 d. užėmė Vilnių. Ten buvo paskelbta apie naujos valstybės – Vidurinės Lietuvos įkūrimą. Želigovskio pajėgos toliau tęsė puolimą ir pasiekė Ukmergę. Bet tada prasidėjo Lietuvos kariuomenės kontrpuolimas ir lapkričio 19 d. prie Širvintų bei lapkričio 21 d. prie Giedraičių Želigovskio pajėgos patyrė pralaimėjimus. Tolesnis Lietuvos kariuomenės puolimas buvo nutrauktas Tautų Sąjungos komisijos.

 Laiko juosta 

 1918 m. 
Nuo balandžio iki spalio mėn. Lietuvos Taryboj (Vilniuje) užsiregistravo 41 karininkas (jų tarpe 1 kareivis), kurie pareiškė norą tarnauti būsimoj Lietuvos kariuomenėj.Savanoris, 1918–1920: Lietuvos kariuomenės kūrėjų-savanorių knyga, 14 psl. https://archive.org/details/savanoris-1918-1920-1929/page/13/mode/2up

 Ruduo 
+Spalio mėn.Dienos9–10Slaptai nuo vokiečių buvo sudaryta Apsaugos Komisija, kuriai spalio 9 ar 10 d. buvo įsakyta pradėti organizuoti kariuomenė. Spalių 10 d. buvo pakviesti kai kurie karininkai.16Atvyko į Vilnių pirmieji savanoriai-kareiviai — iš viso 1117Vakare pirmą kartą kareivinėse Vilniuje, per vakarinį patikrinimą, nuskambėjo mūsų pirmųjų karių giedamas Lietuvos himnas
+Lapkričio mėn.Dienos1Vilniuje Valstybės Tarybai saugoti prie jos durų statomi pirmieji Lietuvos kariuomenės kareiviai savanoriai23Pirmasai įsakymas Lietuvos kariuomenei. Įsakoma organizuoti 1ąjį pėstininkų pulką.
Minėtoji diena laikoma kariuomenės kūrimosi pradžia

 Žiema 
+Gruodžio mėn.Dienos9Raudonoji Armija (RA) paima Daugpilį28RA, besiverždama Lietuvon, yra užėmusi Smurgainių, Adutiškio, Švenčionėlių, Zarasų, Įlaukės (Eglainės) liniją29Vilniuje Lietuvos vyriausybė skelbia savanorių šaukimą į kariuomenę

 1919 m. 
+Sausio mėn.Dienos1Vilniaus komendantūros 10 savanorių pirmąkart pakelia Lietuvos valstybės vėliavą Gedimino pilies bokšte Vilniuj. Prie vėliavos pastatoma pirmoji lietuvių garbės sargyba iš 5 kareivių ir 1 karininko.
18 val. lenkų legioninkai užima Vilnių. Lietuvių savanorių neliečia.2Lietuvos vyriausybė persikėlė iš Vilniaus į Kauną dėl artėjančios RA5RA užima Vilnių
18 val. paskutinis lietuvių savanorių būrys pasitraukia iš Vilniaus. Po jų tuojau ir lenkai.9RA užima Panevėžį ir Ukmergę11Kaune vokiečiai iš pasalų nukauna 2ojo pėst. pulko savanorius kareivius Juozą Kalasiūną ir Antaną Zambacevičių, jiems einant į sargybą. Jie yra pačios pirmosios mūsų kariuomenės aukos.15Karininkų, karo valdininkų ir puskarininkių mobilizacija25Steigiama Karo MokyklaSausio mėn. paskutinėmis dienomis RA užima Šiaulius
+Vasario mėn.Dienos2–5RA užima Skuodą, Mažeikius, Sedą, Telšius7–9Įvyksta susirėmimai tarp Kėdainių apsaugos būrio ir RA ties Kėdainiais.
Vasario mėn. 9 d. rytą ties Taučiūnų kaimu kautynėse žūna kareivis Povilas Lukšys. Tai yra pirmoji mūsų nepriklausomybės auka kautynėse.10–12vokiečių „Oberkommando Grenzschutz Nord“ dalys iš Sedos-Mažeikių rajono atstumia RA iki Kuršėnų13Lietuvių kariuomenė išlaisvina iš RA Jiezną. Tą pat dieną įvyksta lietuvių susirėmimas su RA Alytuje, kur žūna pirmas iš Lietuvos karininkų Antanas JuozapavičiusVasario mėn. antroje pusėje RA jau buvo įsibrovę iki linijos: Lyda–Varėna–Perloja–Stakliškės–Jieznas–Žasliai–Vepriai–Siesikai–Pagirys–Krekenava–Pociūnėliai–Baisogala–Šiauliai–Kuršėnai

 Pavasaris 
+Kovo mėn.Dienos2Lietuviai išveja RA iš Pociūnėlių4Lietuviai išlaisvina Baisogalą nuo komunistų5Pirmoji naujokų mobilizacija, gimusių 1897–1898 m.10Lietuviai išlaisvina Krekenavą15Lietuviai paima geležinkelio ruožą Dotnuva–Kuršėnai ir išveja RA iš Šiaulių, Radviliškio ir Šeduvos18Žūna nuo vokiečių rankos Kauno komendantūros kareivis Pranas Eimutis, saugojęs JAV misiją27Lietuviai išlaisvina Panevėžį
+Balandžio mėn.Dienos2–5Lietuvių puolimai Varėnos–Vievio kryptimi Vilnių iš bolševikų atvaduoti2–8Žaslių kautynės3Lietuviai išlaisvina Šėtą4RA vėl okupuoja Panevėžį8Atskiro bataliono dvi kuopos ties Strošiūnai I sulaiko RA veržimąsi Kauno linkSavanoris, 1918–1920: Lietuvos kariuomenės kūrėjų-savanorių knyga, 15 psl. https://archive.org/details/savanoris-1918-1920-1929/page/15/mode/2up17Lenkai iš RA paima Lydą19–21Lenkų okupacija pakeičia bolševikų okupaciją Vilniuje27Lietuvių kariuomenė susitinka su lenkais lies VieviuLietuviai paima iš RA „Ukmergės raktą“
Anot Stasio Butkaus, tai yra tikrojo karo su bolševikais pradžia
+Gegužės mėn.Dienos3Lietuviai išlaisvina Ukmergę8pirmas ginkluotas nesusipratimas su lenkais ties Vieviu18–23Kurklių-Panevėžio operacija27lietuviai prieš RA laiko šią liniją: Perkaliai (apie 4 klm. į žiemių rytus nuo Balninkų)–Kurkliai–Kavarskas–Surdegis–Subačius–Akmenė (ant vieškelio Subačius–Vabalninkas)–Žyliskis–Stumbriškis27–31Lietuvių kautynės su RA dėl Kupiškio

 Vasara 
+Birželio mėn.Dienos1Lietuviai išlaisvina Kupiškį4Lietuviai po smarkių kautynių užima liniją: Utena–Užpaliai–Kamajai–Panemunėlis–Pandėlys–Kupreliškis5–10Po kautynių lietuviai pasiekė šią liniją: Gateliai (ant vieškelio Tauragnai–Salakas)–Paberžė–Daugailiai–Antalieptė–Suvekai– Malgėdžiai ir Latvijos teritorijoje Anenhof–Baltmuižė–Šulė–Ilzenas–Kallenbrunen–Assern–Aknysta.19–20Naktį vokiečiai pasalomis puola Šiauliuose besiorganizuojančią mūsų kariuomenės dalį, kelioliką mūsų kareivių nukauna, sužeidžia, o kitus nuginkluoja. Liko nenuginkiuoti tik kulkosvaidininkai ir štabas.Birželio mėn. 22–23 ir liepos mėn. 7–12 d. eina smarkios kovos, kurių rezultate mūsiškiai kelius kartus pasiekia Dauguvos krantus
+Liepos mėn.Dienos1Oficialiai pradedama skelbti, kad lenkai puola mūsų sargybas, besistengdami įsiveržti giliau į kraštą.7–12Dideliu puolimu lietuviai stengiasi pralaužti RA frontą. RA, pralaužę lietuvių frontą, užeina lietuviams užpakalin ir priverčia pasitraukti iš kai kurių pozicijų.26Iš Latvijos į Kuršėnus atvyko pirmas bermontininkų būrys.
+Rugpjūčio mėn.Dienos23prasidėjo Zarasų operacija24–30Eina didžioji operacija ir mūsiškiai RA galutinai išveja iš Lietuvos, perblokšdami juos anapus Dauguvos.
Nuo šio momento mūsų kariuomenė laiko užėmusi kairįjį Dauguvos krantą.28–29 d. (naktį)Karininkų grupė suima lenkus, besirengusius padaryti sukilimą, pagrobti Lietuvos valdžią į savo rankas ir panaikinti Lietuvos nepriklausomybę.30Zarasų operacijos eigoje bolševikai išstumti iš Lietuvos teritorijosRugpjūčio 31 – rugsėjo 2 d. sunkios kovos dėl svarbaus strateginio Kalkūnų punkto: Kalkūnai atitenka Lietuvai.

 Ruduo 
+Rugsėjo mėn.Dienos1baigta Zarasų operacijaRugsėjo pradžiaMūsų kariuomenė užima Laukesos, Šventeno dvaro, Kalkūnų stoies, Dauguvos liniją24Musų lakūnai bombarduoja Daugpilio geležinkelio stotį30Pirmieji apdovanojimai Vyties kryžiumi („už Tėvynę").Bermontininkai įsibriauna į Šiaulius; užpuola lietuvių gimnaziją, sumuša ir išvaiko vaikus ir užima jos rūmus.
+Spalio mėn.Dienos5Bermontininkų būrys persikelia į Šiaulius.9Šiauliuose užpuola mūsų komendantūrą, paštą, iždinę ir kitas įstaigas ir suareštuoja Lietuvos valdžios atstovus.
Tą pat dieną jų skraidomasis būrys susiremia su Pasvalio komendantūra ties Pasvaliu. Pasvalio komendantūra, vadovaujama karininko Vėgėlio, juos vietoje sutriuškina.13–14Bermontininkai puola musų sargybas ties Linkaičių stotimi ir jas nuginkluoja; kareivius paleidžia.15Šiaulėnų–Šiaulaičių–Daugelaičių rajone įvyksta kautynės tarp lietuvių ir bermontininkų.15–16Bermontininkai užima Nemunėlio Radviliškį, Biržus ir Radviliškio stotį. Tą pat dieną įvyksta abiejų šalių žvalgų susirėmimai Linkuvoje19Sutrauktoji lietuvių kariuomenė iš bolševikų fronto užima prieš bermontininkus šią liniją: Klovainiai–Rozalimas–Maldžiūnai–Užežeriai–Karčiama–Žiniūnai–Varnėnai–Maželiai–Daužnagįai–Laubarai.
+Lapkričio mėn.DienosAntroje pusėje lapkričio mėn, bermontininkai ima puldinėti mūsų kariuomenės laikomą poziciją.17Bermontininkai puola kelis kaimus nuo Radviliškio stoties Linkaičių link. Tą pat dieną įvyksta smarkus susirėmimas lies Gražūnų dvaru.18Eina smarkios kautynės lies Varnėnų kaimu, dalyvaujant artilerijai.20Bermontininkai su artilerija, bombosvaidžiais ir kulkosvaidžiais puola mūsų kariuomenę Ilgaičių — Varnėnų bare.
Bermontininkai laiko užėmę šią liniją: Suostai–Saločiai–Žeimiai–Krukai–Lygumai–Pašvytinys–Stačiūnai–Aukšteikiai–Kauliūnai–Radviliškio stotis–Jaugelaičiai–Šiaulėnai–Tytuvėnai–Šiluva–Lyduvėnai–Jurbarkas. Žymiausias jėgas laiko sukoncentravę Mintaujos–Joniškio–Šiaulių rajone.21–22Didelės lietuvių kovos su bermontininkais ties Radviliškiu ir Šiauliais, pasibaigę lietuvių laimėjimu; paimtas didelis karo grobisSavanoris, 1918–1920: Lietuvos kariuomenės kūrėjų-savanorių knyga, 16 psl. https://archive.org/details/savanoris-1918-1920-1929/page/15/mode/2up22Po sunkių kovų lietuviai užima Meškuičių ir Radviliškio stotis. Bermontininkus nuveja iki linijos: Meškuičių–Aleksandrijos dvaras–Kuliškis (3 klm. į vakarus nuo Radviliškio stoties)–Pakapė–Padubysį22Santarvės įsakymas sustabdyti žygius prieš bermontininkus23–30Bolševikai kelis kartus mėgina pereiti Dauguvą ir pulti mūsų apkasus23Mūsų kariuomenė galutinai apsupa bermontininkus Šiauliuose, kur buvo jų dideli karo sandėliaiMūsų kariuomenė, santarvės spiriama, pradeda trauktis nuo Šiaulių ir Radviliškio į savo senas pozicijas, nepabaigus naikinti bermontininkų jėgų.27Mūsų kariuomenė vėl pradeda žygį prieš bermontininkus; užima Joniškio geležinkelio stotį.

 Žiema 
+Gruodžio mėn.Dienos7Lietuviai išlaisvina Šiaulius ir paima didelius bermontininkų sandėlius9Lietuviai užima liniją: Viekšniai–Kuršėnai–Tytuvėnai10Lietuviai jau laikė liniją: Seda–Telšiai–Kelmė–Raseiniai14Lietuviai pasiekė liniją: Plungė–Rietavas–lvoniškis–Skaudvilė15Lietuviai nuėjo iki buvusios rusų-vokiečių sienos ir ten apsistojo.
Bekovojant lietuviams su bolševikais, kartu kovojo ir lenkai. Jie visą laiką stengėsi įsibrauti į Lietuvos teritoriją. Nežiūrint į tai, kad Antanta per Prancūzų vyriausiąją karo vadovybę buvo nustačiusi demarkacijos linijas tarp lietuvių ir lenkų kariuomenių, vadinamas Fošo linijas I ir ll, tačiau lenkai be jokių perspėjimų peržengė pirmąją ir antrąją. Jie pasinaudojo tuo, kad visa mūsų kariuomenė buvo užimta kautynėmis su bolševikais. Lenkai patys nusistatė tokią demarkacijos liniją: nuo Prūsų sienos ties Vištyčio miesteliu per Gulbenauką–Barkauščizną–Giluišius–Galinčius–Žagarius–Beržininkus–Marychos, Juodosios Ančios ir Nemuno upėmis iki Merkinės; nuo Merkinės per Stakliškes–Kietaviškį–Auseniškius–Miežančius–Nerio upė iki Gegužyno; nuo Gegužyno per Upninkus–Plaštakius–Pakalnius–Smalvus–Turmontą–Kalkūnus. Šios linijos lenkai taip pat nesilaikė, bet vis stengėsi kuo daugiau įsibrauti į Lietuvos teritoriją, nuolat puldinėdami mūsų komendantūrų sargybas. Tokia padėtis tęsėsi iki 1920 metų liepos mėn. pradžios.Savanoris, 1918–1920: Lietuvos kariuomenės kūrėjų-savanorių knyga, 16 psl. https://archive.org/details/savanoris-1918-1920-1929/page/15/mode/2up

 1920 m. 
+Sausio mėn.Dienos2–3Mūsų žvalgai, perėję Dauguvą, paskutinį kartą puola bolševikus3Lenkai ir latviai, drauge puolę bolševikus, paėmė Daugpilį ir atskyrė musų kariuomenę nuo bolševikų. Faktiškojo lietuvių-bolševikų karo galas.

 Vasara 
+Liepos mėn.DienosLiepos mėn. pradžioje bolševikai pradėjo pulti lenkus visu frontu. Traukiantis lenkams mūsų kariuomenė stengėsi kiek galima daugiau užimti teritorijos, kuri buvo pripažinta Lietuvai pagal taikos sutartį su Rusais 1920 m, liepos mėn, 12 d.6Bolševikai, bekariaudami su lenkais ir juos bevydami, pasiekia Lietuvos sieną ir ima veržtis Lietuvon plėšikauti. Sudaromas apsaugos frontas prieš bolševikus ir lenkus, kad apsaugotų kraštą nuo įsibrovimų ir išlaikytų Lietuvos neitralitetą.12Lietuvos taika su Rusija14Bolševikai paėmė Naująją Vileiką15Bolševikai ir kai kurios lietuvių kariuomenės dalys įžengia į Vilnių16Lietuviai išlaisvina Varėną18Lietuviai išlaisvina Druskininkus ir Ratnyčią19Lietuviai išlaisvina Seinus23–26Lietuvių kariuomenė užima skyrimo liniją tarp rusų ir lietuvių kariuomenių: Braslavas — Drysvetai — Bogino ež. — Melagėnai — Švenčionėliai — Dedelunka (ties Pabradės stotimi) — tiesia linija iki Druskininkų; nuo Druskininkų Nemuno, Juodosios Ančios ir Marychos upėmis per — Būdviečius — Kuklius — Radiliškį — Seivų ežerą — Sipliškius — Vyžainius — Balčius.30Lietuviai išlaisvina Suvalkus
+Rugpjūčio mėn.Dienos8lietuvių dalys Suvalkijoje tarp Prūsų sienos ir Nemuno užima Augustavo liniją10lietuviai įžengia į rusų paliktus Švenčionėlius ir Švenčionis27lietuviai, sutraukę didesnes jėgas, išlaisvina Naująją Vileiką, ultimatumu privertė rusus palikti Vilnių ir tą pat dieną įėjo į Vilnių28lenkai pradeda pulti mūsų dalis Suvalkijoje ir užėmė Augustavą31lenkai okupuoja Seinus ir Suvalkus

 Ruduo 
+Rugsėjo mėn.Dienos2Rugsėjo mėn. 2 d. lietuviai pradeda kontrpuolimą Suvalkijoje. Tos kautynės tęsėsi su mažais protarpiais iki spalių mėn. 6 d.2Lietuviai išlaisvina Seinus14Lietuviai antrąkart rugsėjo mėnesį išlaisvina iš lenkų Seinus22Didelis lietuvių kariuomenės pralaimėjimas: lenkai, puolę lietuvius Seinų srity, pralaužę ties Gibais lietuvių frontą, užėjo užpakalin ir paėmė daug karo grobio ir belaisvių, Seinai ir kiti lietuvių gyvenami miesteliai pateko lenkams.Savanoris, 1918–1920: Lietuvos kariuomenės kūrėjų-savanorių knyga, 17 psl. https://archive.org/details/savanoris-1918-1920-1929/page/17/mode/2up23Lenkai, persikėlę ties Druskininkais per Nemuną ir užėję lietuviams iš kairiojo sparno, sumušė mūsų kariuomenės dalį ties Kapčiamiesčiu ir pridarė kitų nuostolių30Varėnos srity pasižymi kovoje su lenkais šarvuotas traukinys „Gediminas“.Į vakarus nuo Nemuno (Suvalkų krašte) paliaubos tarp lenkų ir lietuvių (dėl busimųjų taikos derybų)
+Spalio mėn.Dienos1–2Lenkai puola lietuvius paliaubų zonoje ir atima iš mūsų svarbų strategijos punktą 201 (Į pietus nuo Lazdijų).3–4Kovos dėl Varėnos stoties. Žūsta šarvuotas traukinys „Gediminas“.6Prasidėjo Suvalkuose derybos su lenkais. Tą pačią dieną susitarta sustabdyti ginklus. Rajone geležinkelio Vilnius — Lyda lenkai tą pat dieną vėl pradėjo puolimą, kurio rezultate užėmė liniją Gerviškis — Biniakainiai.72 val. ryto Suvalkuose pasirašyta lietuvių-lenkų sutartis.8Lenkai tęsė puolimą išilgai geležinkelio Vilnius — Lyda ir užėmė Stasylų ir Jašunų stotis.911 val. lenkai okupavo VilniųLenkai iki lapkričio mėn. išsiplėtė kaudamiesi iki linijos Žylėnai — Bytautėnai — Grandava — Zailgių ež. — Vievio ež, — Podoiiesis — Ramaškonys — Sketarai — Ramaškaičiai -— Olėnai — Pajuodžiai — Magūnai — Aleksandriškis — Latminkaičiai — Boloma ež. — Goskiškis — Kačiuniškis — Labanoras — Kaltinėnai.28Giedraičių rajone lenkai pralaužė musų frontą ir užėmė Paželvą ir Videniškį; lą pat dieną jų žvalgai pasiekė Lyduokius.Spalių mėn. 31 d. ir lapkričio mėn. 1 d. musų dalys likvidavo lenkų pralaužtą frontą ir užėmė pirmykštes savo pozicijas
+Lapkričio mėn.Dienos1Lietuviai išlaisvina nuo lenkų Giedraičius, Dubingius ir kt., ir daro lenkams didesnių nuostolių10Lenkai smarkiai puola lietuvius Ukmergės-Kauno kryptimi17Lenkai pradeda pulti Širvintų ir Giedraičių kryptimis. Visą dieną eina smarkios kautynės. Vakare lenkai užima Širvintos ir Giedraičius ir vėl pralaužę musų frontą ima veržtis Anykščių ir Kavarsko link.18Prasilaužusieji lenkai užėmė Paželvą, Vydeniškį, Lyduokius ir Kurklius19–20Lenkai didelėmis jėgomis ima pulti lietuvius. Lietuviai pereina priešpuoliman ir paima iš lenkų Širvintos ir kitas vietas; Širvintuose lietuviai paima didelį karo grobį ir belaisvių. Atkirto lenkų kavalerijos brigadą, kuri nužygiavo Kėdainių link. Lenkų kariuomenės dalims buvo suduotas didelis smūgis ant Širvintos upės, ir lenkų kariuomenė panikoje traukėsi atgal.21Lietuviai sumuša lenkus ties Giedraičiais, paima karo grobio ir visu frontu ima žygiuoti Vilniaus kryptimi. Lietuvių žygį sulaiko Tautų Sąjungos kontrolės komisija. Karo veiksmai baigiami.24Atkirstoji lenkų kavalerijos brigada pro Suginčių ir Labanoro miestelius paspruko į savo pusę.29Tautų Sąjungos kontrolės komisijai tarpininkaujant, Kaune pasirašyta lietuvių-lenkų sutartis, pagal kurią karo veiksmai tarp Želigovskio ir mūsų kariuomenių pasibaigia lapkričio mėn. 30 d.; abi pusės perduoda karo belaisvius Tautų Sąjungos kontrolės komisijos žinion ir nustato tarp kariuomenių neutralią zoną.

 Šaltiniai 

 „Pirmasis Lietuvos nepriklausomybės dešimtmetis 1918–1928“, Kaunas, „Šviesa“, 1990, ISBN 5-430-00866-4
 A. Šapoka „Lietuvos istorija“ – fotografuotinis leidimas, Vilnius, „Mokslas“, 1989, ISBN 5-420-00631-6

 Papildomai skaityti 


Kovos
Kategorija:Lietuvos karai
Kategorija:Lietuvos-Tarybų Sąjungos santykiai 1918-1940 m.
Kategorija:Lietuvos konfliktai