Kinų kalendorius

Kinų kalendorius arba Rytų Azijos kalendorius – saulės-mėnulio (lunisoliarinis) kalendorius. Plačiai naudojamas ne tik Kinijoje, bet ir daugelyje kitų Azijos kultūrų. Kinų kalendoriumi vadinamas dėl to, kad apie 500 m. pr. m. e. buvo ištobulintas kinų. Rytų Azijos šalyse paraleliai naudojamas Grigaliaus kalendorius, tačiau tradicinių švenčių datos, svarbiems gyvenimo įvykiams palankios dienos nustatomos pagal senąjį kalendorių.

Kinų kalendoriaus atmainos – korėjiečių kalendorius, vietnamiečių kalendorius, tibetiečių kalendorius, mongolų kalendorius, kazachų kalendorius – beveik nesiskiria nuo kinų kalendoriaus, t. y. Naujųjų metų datos, ciklo pradžios, mėnesių pradžios sutampa. Skirtumas tarp jų yra istorinės atskaitos taškas, t. y. era.

Pagal Kinijos kinų kalendorių, 2010 m. vasario 14 d. prasidėjo 4707-tieji kinų eros metai, vadinami metalinio (baltojo) tigro () metais.

 Pavadinimai 
Kiniškai tradicinis kalendorius vadinamas „Šia kalendoriumi“, taip pažymint jo pradžią. Taip pat egzistuoja kiti pavadinimai, supriešinant su Grigaliaus kalendoriumi:

 „Žemdirbių kalendorius“ (), o Grigaliaus – „Bendrasis kalendorius“ ();
 „In kalendorius“ (), o Grigaliaus – „Jang kalendorius“ (), nes senasis kalendorius buvo daugiau lunarinis, o naujasis – saulės;
 „Senasis kalendorius“ (), o Grigaliaus – „Naujasis kalendorius“ (), o prieš tai buvęs – po to, kai oficialiai įvestas „bendrasis kalendorius“.

 Kilmė ir istorija 
Šangų dinastijos įrašai II tūkst pr. m. e. jau paliudija apie šio kalendoriaus naudojimą Kinijoje. Jau tuomet buvo naudojamas 60 metų ciklas, keliamieji mėnesiai. Tikėtina, kad tuo metu Naujieji metai buvo švenčiami mėnesį, esantį prieš žiemos saulėgrįžą.

I tūkst. pr. m. e. vidurio šaltiniai pateikia daugiau duomenų apie kalendorių. Žinoma, kad jau tada buvo nustatytas mėnesio ilgumas, metus sudarydavo 12 mėnesių ir papildomas keliamasis mėnuo. Skrtingos to meto Kinijos valstybės naudojo skirtingus kalendoriaus atskaitos taškus, Naujuosius metus švęsdavo skirtingais laikotarpiais. Greta egzistavo „Karališkasis kalendorius“, naudojamas Džou valdovų rūmuose. Apie 484 m. pr. m. e. buvo sukurtos pirmosios griežtos taisyklės, kurios derino mėnulio ir saulės ciklus. Keliamasis mėnuo buvo pridedamas metų gale.

104 m. pr. m. e. sukurtas Taiču  kalendorius. Jis leido pridėti keliamąjį mėnesį bet kurioje metų vietoje. Tik 1645 m. dėl Vakarų įtakos pradėti naudoti tikslesni prietaisai tikrajai Saulės padėčiai ekliptikoje nustatyti.

 Mėnesiai ir metai 

Kinų kalendoriuje derinami mėnulio mėnesiai (mėnulio ciklas) ir saulės metai (saulės ciklas). Egzistuoja ir du terminai metams įvardyti: nian ir sui.

Mėnuo paprastai turi 29-30 dienų ir visada prasideda per mėnulio jaunatį. Paprasti metai turi 12 mėnesių, bet tam, kad būtų išlaikytas saulės ciklas, kas dvejus-trejus metus pridedamas papildomas (keliamasis) mėnuo – . Siekiant nustatyti, kelintais metais pridėti papildomą mėnesį, remiamasi labai sudėtingais apskaičiavimais. Naudojama sistema panaši į Metono ciklą, naudotą Senovės Graikijoje.

Mėnesiai dažniausiai skaičiuojami nuo pirmo iki dvylikto ir žymimi skaitmenimis, nors kai kuriose kalbose egzistuoja ir kiti mėnesių pavadinimai. Keliamasis mėnuo gali būti įterpiamas bet kurioje metų vietoje, tai lemia sudėtingos taisyklės.

Greta mėnulio mėnesių kinų kalendoriaus metuose egzistuoja ir 24 Saulės taškai (), paremti išimtinai Saulės padėtimi ekliptikoje ir nulemiantys sezonus. Jų padėtis dažnai yra pastovi pagal Grigaliaus kalendorių, o viename Grigaliaus mėnesyje jų būna du. Šie taškai ir mūsų laikais plačiai naudojami visoje Kinijoje, pagal juos reguliuojami žemdirbystės ciklai, nustatomos kai kurių švenčių datos. Ši Saulė taškų skaičiavimo ir nustatymo praktika ir išliekanti reikšmė kinų kultūroje 2016 m. buvo įtraukta į UNESCO nematerialiojo paveldo sąrašąThe Twenty-Four Solar Terms, knowledge in China of time and practices developed through observation of the sun’s annual motion.  
 Vieta  ekliptikoje Pavadinimas Grigaliaus kalendorius Vertimas Pastabos 315° 立春 lìchūn Vasario 4 pavasario pradžia Naujieji metai yra artimiausi šiam taškui 330° 雨水 yǔshuǐ Vasario 19 lietaus vanduo laikas, kai baigia snigti 345° 啓蟄 qǐzhé Kovo 5 vabzdžių pabudimas 0° 春分 chūnfēn Kovo 20 pavasario lygiadienis kalendorinio pavasario vidurys 15° 清明 qīngmíng Balandžio 5 tyrumas ir šviesa 30° 穀雨 gǔyǔ / gǔyù Balandžio 20 grūdų lietus lietus sudaigina grūdus 45° 立夏 lìxià Gegužės 6 vasaros pradžia 60° 小滿 xiǎomǎn Gegužės 21 75° 芒種 mángzhòng / mángzhǒng Birželio 6 sėklos varpose 90° 夏至 xiàzhì Birželio 21 vasaros saulėgrįža 105° 小暑 xiǎoshǔ Liepos 7 mažieji karščiai 120° 大暑 dàshǔ Liepos 23 didieji karščiai karščiausias metų laikas 135° 立秋 lìqiū Rugpjūčio 7 rudens pradžia 150° 處暑 chùshǔ Rugpjūčio 23 165° 白露 báilù Rugsėjo 8 baltoji rasa 180° 秋分 qiūfēn Rugsėjo 23 rudens lygiadienis 195° 寒露 hánlù Spalio 8 šaltoji rasa pirmosios šalnos 210° 霜降 shuāngjiàng Spalio 23 šalna 225° 立冬 lìdōng Lapkričio 7 žiemos pradžia 240° 小雪 xiǎoxuě Lapkričio 22 mažasis sniegas pradeda snigti 255° 大雪 dàxuě Gruodžio 7 didysis sniegas siaučia pūgos 270° 冬至 dōngzhì Gruodžio 22 žiemos saulėgrįža 285° 小寒 xiǎohán Sausio 6 mažasis šaltis 300° 大寒 dàhán Sausio 20 didysis šaltis šalčiausias metų laikas

 Metų ciklai 
Kalendoriuje egzistuoja 12 ir 60 metų ciklai. 12 metų ciklas atitinka „žemiškuosius ramsčius“ (), kurių kiekvienas vadinamas 12 gyvūnų vardais. Šiam ciklui pradžią davė Jupiterio judėjimas ekliptika.

 Ženklas  Kiniškai  Korėjietiškai  Japoniškai  Vietnamietiškai  2017–2028 m. 酉  yǒu (gaidys)  yutoridậu (gaidys)  2017 戌  xū (šuo)  sul inutuất (šuo)  2018 亥  hài (kiaulė)  haei (šernas)hợi (kiaulė)  2019 子  zǐ (žiurkė)  janetý (žiurkė) 2020 丑  chǒu (jautis)  chukushisửu (vandens buivolas)  2021 寅  yín (tigras)  intoradần (tigras) 2022 卯  măo (kiškis)  myoumão (katinas)  2023 辰  chén (drakonas)  jintatsuthìn (drakonas)  2024 巳  sì (gyvatė)  samitỵ (gyvatė)  2025午wǔ (arklys)oumangọ (arklys)2026 未  wèi (avis)  mihitsujimùi (ožka)  2027 申  shēn (beždžionė)  sinsaruthân (beždžionė)  2028
Greta 12 metų ciklo egzistuoja su 10 „dangiškųjų ramščių“ (), kurie susideda iš 5 elementų, juos derinant su In ir Jang filosofija. Kiekvienas elementas (ir spalva) kartojasi dvejus metus iš eilės.
  DangausramstisKiniškaiJaponiškaiKorėjietiškaiVietnamietiškaiIn-JangVušingOnKunTarimasHangul1甲jiǎkō (こう)kinoe (木の兄)gap갑giápjangmedis (mėlyna)2乙yǐotsu (おつ)kinoto (木の弟)eul을ấtin3丙bǐnghei (へい)hinoe (火の兄)byeong병bínhjangugnis (raudona)4丁dīngtei (てい)hinoto (火の弟)jeong정đinhin5戊wùbo (ぼ)tsuchinoe (土の兄)mu무mậujangžemė (geltona)6己jǐki (き)tsuchinoto (土の弟)gi기kỷin7庚gēngkō (こう)kanoe (金の兄)gyeong경canhjangmetalas (balta)8辛xīnshin (しん)kanoto (金の弟)shin신tânin9壬rénjin (じん)mizunoe (水の兄)im임nhâmjangvanduo (juoda)10癸guǐki (き)mizunoto (水の弟)gye계quýin
Taip atsiranda 60 metų ciklas, visada prasidedantis „Jang medžio (mėlynąja) žiurke“ (). Paskutinis ciklas (pagal kinų kalendorių – 78-asis) prasidėjo 1984 m. ir baigsis 2043 m.

 Eros 

Metų įvardijimas šešiasdešimtmečio ciklo ribose yra pakankamas matuojant žmogaus gyvenimą. Tačiau fiksuoti istorijai buvo reikalingi ilgesni laikotarpiai. Nors kiniška tradicija teigė, jog kalendorius buvo sukurtas imperatoriaus Huangdi valdymo 61 m. (2637 m. pr. m. e. pagal Grigaliaus kalendorių), jie neskaičiavo metų pagal šią erą.

Seniausiais laikais datoms užrašyti buvo naudojami valdovų valdymo metai: pvz., 2 Wuwang metai. Pirmasis, kuris įvedė devizų (nianhao) tradiciją buvo Han dinastijos imperatorius Vudi, kuris 140 m. pr. m. e. pradėjo erą 建元 Jianyuan („pradžios sukūrimas“). Nauji devizai buvo skelbiami atėjus į valdžią naujam imperatoriui, ar imperatoriaus valdymo metais.

Kinijoje devizų tradicija buvo nutraukta žlugus Čing dinastijai. Taivane pereita prie Respublikos eros, kuri prasidėjo 1911 m.

 Šventės 

Tradicinės šventės (節 kin.: jié, viet.: Tết, jap.: setsu, kor.: jeol) Rytų Azijoje skaičiuojamos remiantis šiuo kalendoriumi. Dažnai šventinėmis dienomis laikomos datos, kai pasikartoja mėnesio ir dienos skaičius, taip pat kai kurių mėnesių penkioliktoji diena.

Japonija, kuri perėjo prie Grigališkojo kalendoriaus ir daugumą tradicinių švenčių skaičiuoja pagal jį, kartais pasiremia senuoju kalendoriumi.

 Mėnuliociklas Saulėsciklas Pavadinimas Rašmenys Kiniškai Vietnamietiškai Japoniškai Korėjietiškai 2008 2009 2010 2011 2012 01.01 Kinų naujieji metai 春節 Chūnjié Nguyên Đán (原旦) Ganjitsu Seollal Vas 7 Saus 26 Vas 14 Vas 3 Saus 23 01.15 Žibintų festivalis 元宵 Yuánxiāo Thượng Nguyên (上元) Daeboreum Vas 21 Vas 9 Vas 28 Vas 17 Vas 6 04.04-05 Čingming 清明 Čīngmíng Thanh Minh Hansik Bal 4 Bal 4 Bal 5 Bal 5 Bal 4 05.05 Drakono valčių šventė 端午 Duānwǔ Đoan Ngọ Dango Dano Birž 8 Geg 28 Birž 16 Birž 6 Birž 23 07.07 Tanabata 七夕 Qīxī Ngày mưa Ngâu Tanabata Chilseok Rugp 7 Rugp 26 Rugp 16 Rugp 6 Rugp 23 07.15 Dvasių šventė 中元 Zhōngyuán Trung Nguyên Chūgen Baekjung Rugp 15 Rugs 3 Rugp 24 Rugp 14 Rugp 31 08.15 Rudens vidurio šventė 中秋 Zhōngqiū Trung Thu Chuseok Rugs 14 Spal 3 Rugs 22 Rugs 12 Rugs 30 09.09 Chrizantemų šventė 重陽 Chóngyáng Trùng Cửu (重九) Choyo Jungyang Spal 7 Spal 26 Spal 16 Spal 5 Spal 23 10.15 Šiajuan 下元 Xiàyuánjié Hạ Nguyên Lapk 12 Gruo 1 Spal 16 Lapk 10 Lapk 28 12.21-22 Žiemos saulėgrįža 冬至 Dōngzhì Toji Dongji Gruo 21 Gruo 21 Gruo 22 Gruo 22 Gruo 21 12.23 Virtuvės dievo šventė 謝灶 Xièzào Táo Quân (竈君) Saus 31 Saus 19 Vas 7 Saus 27 Saus 17