Lietuvos etnografijos muziejus

Lietuvos etnografijos muziejus (iki 2023 m. pabaigos Lietuvos liaudies buities muziejus) – muziejus po atviru dangumi, atidarytas 1974 m. Rumšiškėse, prie Pravienos upelio žiočių, Kauno marių pakrantėje. Tai didžiausias ir žymiausias tokio pobūdžio muziejus Lietuvoje, vienas didžiausių pagal užimamą plotą (195 ha), eksponuojamų nekilnojamųjų pastatų skaičių (149) ir daugiausiai eksponatų (91420) turintis muziejus Europoje po atviru dangumi.


 Istorija 

Muziejaus įkūrimo idėją puoselėjo menotyrininkai Vacys Milius ir Klemensas Čerbulėnas, etnografas Izidorius Butkevičius, architektai Vytautas Landsbergis-Žemkalnis, Juozas Baršauskas. 1965 m. LSSR vyriausybė priėmė nutarimą dėl muziejaus steigimo. Muziejus įkurtas 1966 m. Pievelių kaimo vietoje. Tuomet čia gyveno 18 šeimų. 1966 m. parengtas detalusis planas. 1967 m. prasidėjo muziejaus statybos. Zonavimo ir ekspozicijos išdėstymo projektą parengė architektas Romanas Jaloveckas, projektą detalizavo architektės Birutė Kugevičienė, Diana Volungevičiūtė-Pikšrienė. Visi bendradarbiai vykdavo į ekspedicijas ieškoti eksponatų, atrinkti pastatų. Lygiagrečiai buvo renkama ir aprašomoji bei ikonografinė medžiaga. Pirmosios ekspedicijos vyko dviračiais, vėliau įsigytas sunkvežimis. Statybos darbus vykdė tuometės Kauno restauracinės dirbtuvės.

1969 m. jau stovėjo žemaičių XVIII a. svirnas, numas ir t. t., iš viso 8 pastatai. Po metų beveik sukomplektuota dzūkų sodyba, pastatyta Josvainių karčema ir daug kitų. Perkėlus daugiau pastatų reikėjo sustiprinti priešgaisrinę sistemą, todėl buvo įsigyta gaisrinė mašina, o dirbti su ja buvo rengiamos priešgaisrinės pratybos, kuriose dalyvaudavo visi jaunesni muziejaus darbuotojai. Turint savo priešgaisrinę apsaugą, pavyko išvengti didesnių gaisrų, skirtingai nei Estijos ar Latvijos liaudies buities muziejuose. 

1974 m. atidarytos pirmosios ekspozicijos įrengimui vadovavo Klemensas Čerbulėnas, Stasys Daunys, Vytautas Stanikūnas. Pirmieji eksponatai – Šiluvos malūnas, namas iš Plungės rajono, dviaukštis svirnas iš Dzūkijos. Muziejus atidarytas 1974 m. birželio 21 d., jame buvo 52 pastatai. Tačiau statybos vyko toliau: suformuotas aukštaičių rėžinis kaimo fragmentas, dzūkų bendrė, išplėsta žemaičių kaimo struktūrinė dalis. Suvalkijos sektoriuje pastatyta vargana miškų darbininko sodyba ir malūnininko sodyba.

Po nepriklausomybės atgavimo muziejaus finansavimas sumažėjo. Daugiausia pajamų gaunama per kalendorines šventes – Užgavėnes, Velykas, Jurgines, Sekmines, Žolines. Muziejuje galima pajodinėti ar važnyčioti arklius, visą muziejaus ekspoziciją aplankyti važiuojant brička. Per metus muziejų aplanko daugiau nei 100 000 lankytojų. 2023 m. lapkritį Kultūros ministro įsakymu Lietuvos liaudies buities muziejaus pavadinimas pakeistas į Lietuvos etnografijos muziejaus.Lietuvos etnografijos muziejus – naujasis Lietuvos liaudies buities muziejaus pavadinimas. 2023-11-13, Lrt.lt (tikrinta 2023-11-20).

 Sektoriai 

Muziejus mena XVIII–XX a. laikotarpį Lietuvos kaime ir miesteliuose, yra Lietuvos etnografinių krašto regionų architektūros, kultūros, buities eksponatų. Čia yra svirnai, klėtys, tvartai, klojimai, daržinės, žardinės malkinės, malūnai, tvoros, šuliniai, liaudies architektūros bei senovinės žemdirbystės padargai. 6 km kelyje yra visų 4 Lietuvos etnografinių regionų sodybos, pavieniai pastatai, įvairios dirbtuvės, liaudies technikos paminklai. Muziejuje rengiamos tradicinės lietuvių šventės. Muziejus suskirstytas į etnografinius sektorius ir kelis kitus sektorius:
 Aukštaitija
 Žemaitija
 Suvalkija
 Dzūkija
 Mažoji Lietuva
 miestelis
 Tautos tremties ir rezistencijos sektorius 

1974–1990 m. veikė Liaudies muzikos teatro trupė, Klojimo teatras (vadovas Povilas Mataitis). 

 Ekspozicija 
 Žemaitija 

 XIX a. pirmos pusės klėtis (Judrėnai, Klaipėdos rajonas)
 1871 m. tvartas (Gintališkė, Plungės rajonas)
 1894 m. klojimas (Stumbriai, Plungės rajonas)
 XVIII–XIX a. sąvartos troba (Erlėnai, Kretingos rajonas)
 XIX a. pab. troba (Vismaldai, Telšių rajonas)
 XIX a. pr. tvartas (Žlibinai, Plungės rajonas)
 1861 m. klėtis (Senoji Įpiltis, Kretingos rajonas)
 XVIII a. pab. karčema (Užbradumė, Plungės rajonas)
 1856 m. numas (Narvaišiai, Plungės rajonas)
 XIX a. klėtis (Tėveliai, Skuodo rajonas)
 XIX a. daržinė (Peldžiai, Kretingos rajonas)
 XIX a. pr. tvartas (Smilksčiai, Kretingos rajonas)
 1856 m. troba (Maloniškiai, Kretingos rajonas)
 1862 m. klėtis (Maloniškiai, Kretingos rajonas)
 1864 m. klėtis (Maloniškiai, Kretingos rajonas)
 XIX a. antros pusės duonos kepykla (Žeimiai, Plungės rajonas)
 XX a. pr. žardinė (Auksūdys, Kretingos rajonas)
 XIX a. pab. tvartas (Plikiai, Plungės rajonas)
 1816 m. rūsys (Auksūdys, Kretingos rajonas)
 XVIII a. pab. troba (Sodalė, Skuodo rajonas)
 XIX a. pab. tvartas (Mižuikai, Plungės rajonas)
 XIX a. pr. klojimas (Mažieji Mostaičiai, Plungės rajonas)
 XVIII a. pab. daržinė (Vėlaičiai, Kretingos rajonas)
 1746 m. klėtis (Jakštaičiai, Kretingos rajonas)
 1855 m. troba (Dirgalis, Kretingos rajonas)
 1828 m. klėtis (Dirgalis, Kretingos rajonas)
 1873 m. klėtis (Dirgalis, Kretingos rajonas)
 XIX a. antros pusės daržinė (Dirgalis, Kretingos rajonas)
 1859 m. tvartas (Dirgalis, Kretingos rajonas)
 1802 m. klojimas (Dirgalis, Kretingos rajonas)

 Suvalkija 

 XX a. pr. stuba (Obelinė, Marijampolės rajonas)
 XX a. pr. tvartas (Kupreliškiai, Vilkaviškio rajonas)
 XX a. pr. klėtis (Obelinė, Marijampolės rajonas)
 1903 m. kluonas (Vinkšnupiai, Vilkaviškio rajonas)
 XX a. pr. maniežas (Braziūkai, Kauno rajonas)
 XX a. pr. miško darbininko stuba (Viliūšiai, Šakių rajonas)
 XX a. pr. ūkinis trobesys (Pūstauniškiai, Šakių rajonas)
 XX a. pr. tvartas (Bliuviškiai, Šakių rajonas)
 XX a. pr. tvartas (Bliuviškiai, Šakių rajonas)
 1819 m. klėtis (Bambiniai, Vilkaviškio rajonas)
 XIX a. vid. malūnas (pervežamas, į muziejų atvežtas iš Plynių, Šakių raj.)
 XX a. pr. aliejinė (Mažiškė, Šakių rajonas)

 Aukštaitija 

 1870 m. gryčia (Klepšiai, Panevėžio rajonas)
 1905 m. trobesys (Kyliškiai, Biržų rajonas)
 XX a. pr. tvartas (Klausučiai, Biržų rajonas)
 1879 m. klėtis (Krepšiai, Kupiškio rajonas)
 1889 m. pirkia (Sėlė, Utenos rajonas)
 XX a. pr. dangtis (tvartas) (Pievelės, Kaišiadorių rajonas)
 XIX a. vid. klojimas (Ripaičiai, Utenos rajonas)
 XIX a. vid. svirnas (Vyžiai, Utenos rajonas)
 XX a. vid. gryčia (Kilbisai, Kėdainių rajonas)
 XIX a. vid. tvartas (Rimšėnai, Ignalinos rajonas)
 XIX a. pab. gryčia (Kamėnai, Kėdainių rajonas)
 XIX a. pab. ūkinis trobesys (Kamėnai, Kėdainių rajonas)
 XIX a. antros pusės rūmas (Gurai, Kupiškio rajonas)
 XIX a. antros pusės klojimas (Gyvakarai, Kupiškio rajonas)
 XX a. pr. daržinė (Mičiūnai, Kupiškio rajonas)
 XIX a. antros pusės klėtis (Vosgučiai, Rokiškio rajonas)
 1900 m. tvartas (Ripaičiai, Utenos rajonas)
 XIX a. vid. pirkia (Kirdeikiai, Utenos rajonas)
 XIX a. pab. pirtis (Balteniškė, Ignalinos rajonas)
 XVIII a. vid. Račkiškės koplyčia (Račkiškė, Švenčionių rajonas)
 1924 m. malūnėlis (Dauniškiai, Molėtų rajonas)
 1922 m. milo vėlykla (Daubutiškės, Šalčininkų rajonas)
 1864 m. gryčia (Spalviškiai, Biržų rajonas)
 1872 m. tvartas (Barklainiai, Pasvalio rajonas)
 XIX a. antros pusės daržinė (Užusienis, Pasvalio rajonas)
 XX a. 2–4 dešimtmečio pirtis (Mičiūnai, Kupiškio rajonas)
 1864 m. klojimas (Užusienis, Pasvalio rajonas)
 XIX a. antros pusės klėtis (Miegonys, Biržų rajonas)
 XIX a. antros pusės klėtis (Miegonys, Biržų rajonas)
 XX a. pr. malūnas (Akmenė, Raseinių rajonas)
 XX a. pr. kalvė (Aukštadvaris, Trakų rajonas)
 XX a. pr. gryčia (Mičiūnai, Kupiškio rajonas)
 XX a. pr. klėtis (Mičiūnai, Kupiškio rajonas)
 XIX a. antros pusės gryčia (Pakapiai, Kauno rajonas)
 1868 m. klėtis (Svideniai, Kupiškio rajonas)

 Dzūkija 

 1930 m. kluonas (Barčiai, Varėnos rajonas)
 1946 m. tvartas (Dubininkas, Varėnos rajonas)
 1926 m. svirnas (Marcinkonys, Varėnos rajonas)
 1895 m. pirkia (Musteika, Varėnos rajonas)
 XX a. antros pusės kluonas (Darželiai, Varėnos rajonas)
 1946 m. pirtis (Vazgirdonys, Varėnos rajonas)
 XX a. pr. tvartas (Jakėnai, Varėnos rajonas)
 XIX a. vid. pirkia (Zervynos, Varėnos rajonas)
 XIX a. vid. svirnas (Puvočiai, Varėnos rajonas)
 XX a. pr. kluonas (Kapiniškiai, Varėnos rajonas)
 XIX a. pab.–XX a. pr. pirtis (Užtakai, Kaišiadorių rajonas)
 1920 m. pirkia ir tvartas (Vaitakarčmis, Varėnos rajonas)
 XX a. vid. grybų džiovykla (Zervynos, Varėnos rajonas)
 1864 m. stuba (Jaseniauka, Lazdijų rajonas)
 XIX a. pab. tvartas (Beviršiai, Lazdijų rajonas)
 XIX a. pab. kluonas (Jaseniauka, Lazdijų rajonas)
 XIX a. vid. svirnas (Krūminiai, Varėnos rajonas)

 Mažoji Lietuva 
 1904 m. stuba (Vabalai, Šilutės rajonas)
 1904 m. staldas (tvartas) (Vabalai, Šilutės rajonas)

 Miestelis 

 XIX a. gyvenamasis prekybinis namas (vaistinė) (Žemaičių Kalvarija, Plungės rajonas)
 kalvė (?)
 XIX a. pab.–XX a. pr. urmininko namas (Kėdainiai)
 XIX a. pab. gyvenamasis namas (Musninkai, Širvintų rajonas)
 XIX a. pab.–XX a. pr. gyvenamasis namas (muzikontinė) (Plungė)
 XVIII a. pab. karčema (Kartena, Kretingos rajonas)
 ugniagesių stoginė (pagal Pakruojyje stovinčios senosios Pakruojo gaisrinės pavyzdį)
 XIX a. dviaukštis svirnas (Šniūraičiai, Radviliškio rajonas)
 XIX a. pab.–XX a. pr. amatininko (batsiuvio, pakinktininko) namas (Kėdainiai)
 XIX a. arbatinė (Šeduva, Radviliškio rajonas)
 XIX a. gyvenamasis prekybinis namas (Šiaulėnai, Radviliškio rajonas)
 XX a. pr. gyvenamasis prekybinis namas (Girkalnis, Raseinių rajonas)
 mediniai vartai (Žvėrynas, Vilnius)
 1910 m. gyvenamasis prekybinis namas (Pušalotas, Pasvalio rajonas)
 1909 m. gyvenamasis prekybinis namas (Telšiai)
 1911 m. gyvenamasis prekybinis namas (Tabariškės, Šalčininkų rajonas)
 XIX a. pab. pirtis–alaus darykla (Stačiūnai, Pakruojo rajonas)
 XIX a. pab. klebonijos svirnas (Šaukėnai, Kelmės rajonas)
 XIX a. Senoji Sasnavos bažnyčia (Sasnava, Marijampolės rajonas)
 Šv. Florijono paminklas (kopija pagal Tryškių, Telšių rajonas)
 Aikštės šulinys (pagal Labūnavos, Kėdainių raj. brėžinius)
 1879 m. pradžios mokykla (Plokščiai, Šakių rajonas)
 XIX a. špitolė (Luokė, Telšių rajonas)
 XIX a. gyvenamasis namas (Žeimelis, Pakruojo rajonas)
 XX a. pr. gyvenamasis prekybinis namas (Kaunas)
 XIX a. pr. tvartas (Plateliai, Plungės rajonas)
 1908 m. svirnelis (Žemaičių Kalvarija, Plungės rajonas)

 Kita 

 Aristavėlės dvaras (Aristava, Kėdainių rajonas)
 Muziejaus tiltas, būdingas dvarų parkams
 Apžvalgos bokštas (vaizdas į marių pusę) 
 1942 m. Arkties tremtinių žeminė (jurta)
 1935 m. prekinis trėmimų vagonas
 XIX a. pab. karčema (Josvainiai, Kėdainių rajonas)
 1824 m. ledainė (Mosėdis, Skuodo rajonas)
 XVIII a. klėtis (Nausėdai, Kretingos rajonas)
 XIX a. pab. klėtis (Večiai, Skuodo rajonas)
 XIX a. pr. klėtis (Kirkšiai, Kretingos rajonas)
 XIX a. vid. balandinė (Liubiškė, Švenčionių rajonas)
 1901 m. malūnas (Vaivadiškiai, Ukmergės rajonas)
 1888 m. svirnas (Markutiškės, Trakų rajonas)
 XIX a. antros pusės svirnas (Grybai, Švenčionių rajonas)
 XVI–XVII a. dvigalė pirtis (atkurta)
 1924 m. klėtis (Steigviliai, Pakruojo rajonas)
 1935 m. klojimas (Kirdeikiai, Utenos rajonas)

 Direktoriai 
 1966–1989 m. Vytautas Stanikūnas
 1989–1992 m. Zenonas Žumbakis
 1992–2005 m. Stasys Gutautas
 2005–2019 m. Violeta Reipaitė
 nuo 2019 m. Gita Šapranauskaitė

 Incidentai 

2017 m. rugpjūčio 5–6 d. naktį sudegė iki pamatų 2 ekspoziciniai mediniai pastatai: gyvenamasis namas ir rąstinis ūkinis pastatas, kuriame buvo eksponuojama paroda „Mažoji Lietuva“. Vienas pastatas buvo karkasinis, o kitas medinių rąstų, stogas uždengtas nendrėmis. Įvykio metu kaimynystėje vyko muzikos festivalis „Granatos live“.Rumšiškes nusiaubė gaisras  

 Galerija 

 Literatūra 
 Lietuvio sodyba (sud. Rasa Bertašiūtė). – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2007. – 203 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-624-87-5

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Lietuvos liaudies buities muziejaus svetainė
 Apie muziejų

Kategorija:Lietuvos liaudies buities muziejus