Aštuntasis pėstininkų Kauno Kunigaikščio Vaidoto pulkas

Aštuntasis pėstininkų Kauno Kunigaikščio Vaidoto pulkas – Lietuvos kariuomenės karinis dalinys, pėstininkų pulkas, veikęs 1919–1940 m., nuo 1921 m. dislokuotas Šiauliuose.

 Istorija 
1919 m. gegužės 12 d. karininkas Jurgis Kubilius Ukmergėje pradėjo organizuoti savanorių dalinį, kuris netrukus buvo pavadintas Ukmergės batalionu. Nuo liepos mėn. batalionas kovojo su bolševikais prie Salako, vėliau Zarasų krašte, prie Turmanto. Nuo spalio 14 d. batalionui vadovavo karininkas Julius Čaplikas. Gruodžio 10 d. batalionas pertvarkytas į 8-ąjį pulką, 1920 m. vasario 16 d. pulkui suteiktas Kauno kunigaikščio Vaidoto vardas. Netrukus, 1920 m. vasario 23 d. pulkas dalyvavo Kauno įgulos maišto malšinime.

Po mūšių su bolševikais pulkas buvo dislokuotas Kaune, vėliau Kaišiadoryse saugojo demarkacinę liniją su Lenkija. Liepos mėn. pulkas buvo perkeltas į Vilnių ir Trakus, vėliau pasiųstas į frontą su lenkais Augustavo apylinkėse. Po pralaimėjimų lenkų fronte pulkas perkeltas į Ukmergę  nuo lenkų ginti Širvintų-Giedraičių ruožo. Įeidamas į 1-osios pėstininkų divizijos sudėtį dalyvavo Giedraičių mūšyje.

Pasibaigus kovoms su lenkais, 1921 m. pulkas dislokuotas Šiauliuose. 1923 m. pulko kariai dalyvavo Klaipėdos sukilime. Kuopa, kuriai vadovavo leitenantas Viktoras Burokevičius, prasiveržė per visą miestą iki prancūzų komisaro prefektūros, kovoje dėl kurios žuvo kuopos vadas. Tačiau prefektūra buvo užimta, prancūzai pasidavė.

1929 m. liepos 29 d. pulkui įteikta vėliava su įrašu „Drąsa, ištvermė ir Tėvynės meilė tevadovauja mums“.A. Liekis Lietuvių karyba ir ginkluotė Įėjo į 3-osios pėstininkų divizijos sudėtį. Pulke buvo du batalionai ir apie 1 100 karių. Pulko vadas tapdavo ir Šiaulių įgulos vadu.

 Tarnyba Šiauliuose 
miniatiūra|Lietuvos kariuomenės paradas Šiauliuose, minint Lietuvos Steigiamojo Seimo susirinkimo dieną (1928 m. gegužės 15 d.).
Pulkas buvo dislokuotas Didždvaryje, jo štabas įsikūrė grafų Zubovų dvaro pagalbinėse patalpose Aušros alėjoje. Pulko karininkai aktyviai įsijungė į miesto gyvenimą, dalyvaudavo, arba ir patys rengdavo šventes bei paradus miestiečiams Turgaus, vėliau Parodos aikštėje. Pulko orkestras savaitgaliais grodavo parko rotondoje. Pulke buvo susibūrusi Karių scenos mėgėjų grupė, kuri savo pastatytus spektaklius parodydavo ir miesto gyventojams. Nuo 1937 m. ypač gausiai lankomos buvo kariuomenės suartėjimo su visuomene šventės. 1937 m. Parodos aikštėje buvo inscenizuotas tikras mūšis tarp Aštuntojo pulko karių, šaulių, gimnazijos moksleivių, įkūrusių karo stovyklą ir iš Zoknių aerodromo atskridusių „priešo“ lėktuvų.Kaip šiauliečiai šventė gegužės 23 d. Įdomus mūsų momentas, 1937, gegužės 30 d.

1933 m. buvo įsteigtas Šiaulių įgulos sporto klubas „Sakalas“, kurio futbolo komanda 1933–1936 m. tapo Šiaulių apskrities pirmenybių nugalėtoja, o nuo 1937 m. kovojo Lietuvos futbolo lygoje.Šiaulių miesto istorija (iki 1940 m.). Šiauliai, Momentas, 1991 m. 189 psl.

Pulko tradicijas nuo 1992 m. tęsia Lietuvos ginkluotųjų pajėgų Kunigaikščio Vaidoto mechanizuotasis pėstininkų batalionas.

 Pulko vadai 
miniatiūra|Lietuvos kariuomenės kariai Šiauliuose, 1939 m.
 1919 m. karininkas Julius Čaplikas
 1921 m. pulkininkas Petras Jurgaitis
 1921 m. pulkininkas Albertas Liutermoza
 1924 m. pulkininkas Aleksandras Šumskis
 1926 m. pulkininkas Jurgis Bobelis
 1927 m. pulkininkas Pranas Tvaronas
 1934–1940 m. pulkininkas Andrius Butkūnas-Butkevičius

 Šaltiniai 

 VIII pėstininkų Kauno Kunigaikščio Vaidoto pulkas

Kategorija:8-asis pėstininkų Kauno Kunigaikščio Vaidoto pulkas

Kategorija:Pėstininkai
Kategorija:Šiaulių istorija