Globulė (astronomija)

Globulė arba Boko globulė – tamsus dujų-dulkių debesis, kuriame kartais gali vykti žvaigždėdara. Globulės randamos H II srityse, jų masės apie 10–50 Saulės masės, debesų matmenys yra maždaug šviesmečio eilės.Clemens D.P., Yun, J.L., Heyer M.H. (1991). Bok globules and small molecular clouds – Deep IRAS photometry and (C-12)O spectroscopy, Astrophysical Journal Supplement, v.75, p.877. Boko globulėse randama molekulinio vandenilio (H2), anglies oksidų, helio ir apie 1 % (pagal masę) silikatinių dulkelių. Iš Boko globulių dažniausiai susidaro dvinarės arba daugianarės žvaigždžių sistemos.Launhardt R., Sargent A.I., Henning T., et al. (2002). Binary and multiple star formation in Bok globules, Proceedings of IAU Symposium No. 200 on The Formation of Binary Stars. Eds Reipurth & Zinnecker, p.103.

Pirmasis globules atrado vokiečių kilmės amerikiečių astronomas Bartas Bokas 1947 metais (todėl jos kartais ir vadinamos jo vardu). Kartu su E. F. Reilly jie iškėlė hipotezę, kad tose globulėse vyksta žvaigždėdaraBok, B. J., Reilly, E. F. (1947). Small Dark Nebulae, Astrophysical Journal, v.105, p.255. Kadangi tamsūs debesys sugeria visą regimąją šviesą, tik 1990 m. infraraudonojo diapazono stebėjimai patvirtino, kad globulių viduje vyksta žvaigždėdaros procesai.Yun J.L., Clemens D.P. (1990). Star formation in small globules – Bart Bok was correct, Astrophysical Journal, v.365, p. L73. Tolesni tyrimai atskleidė, kad kai kuriose globulėse slypi šilumos šaltiniai, kai kuriose yra Herbigo ir Haro objektų,Reipurth, B., Heathcote, S., & Vrba, F. (1992), Star formation in Bok globules and low - mass clouds. IV - Herbig-Haro objects in B335, Astronomy & Astrophysics, v.256, p.225. o dar kai kuriose stebimos molekulinės dujų čiurkšlės.Yun, J. L., & Clemens, D. P. (1992). Discovery of outflows from young stellar objects in BOK globules, Astrophysical Journal, v.385, p. L21. Milimetrinio diapazono emisinių linijų tyrimai parodė, kad globulių viduje vyksta medžiagos akrecija į prožvaigždę.Zhou, S., Evans, N. J., II, Kömpe, C., & Walmsley, C. M. (1993). Evidence for protostellar collapse in B335, Astrophysical Journal, v.404, p.232.

Išoriškai Boko globulės yra vieni šalčiausių objektų (tik apie 3 K). Todėl juos tyrinėjant daugiausia informacijos tikimasi gauti iš infraraudonojo diapazono.

 Taip pat skaitykite 
 Molekulinis debesis

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Straipsnis iš American Scientist  (2001)
 Žvaigždė formuojasi

Kategorija:Ūkai