Dolomitinės Alpės

Dolomitai, Dolomitinės Alpės – Pietinių Klintinių Alpių kalnų (Rytinės Alpės) grandinė dviejose šiaurės Italijos regionuose – Trentino-Pietų Tirolio ir Veneto. Kalnai yra tarp Rendenos slėnio vakaruose, Piavos slėnio rytuose ir Pustertalio šiaurėje, administraciškai padalinti beveik lygiomis dalimis tarp Pietų Tirolio, Beluno ir Trentino provincijų.

Kalnai pavadinti žymaus prancūzų minerologo Déodat Gratet de Dolomieu vardu.Dolomites. (2012). Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica Ultimate Reference Suite. Chicago: Encyclopædia Britannica. Jis pirmasis aprašė uolieną dolomitą, kuris suteikia šiems kalnams būdingas formas ir spalvas.

Dolomitai nesudaro aiškios kalnų grandinės, o susideda iš atskirų uolų grupių, kurias skiria gilūs slėniai ir perėjos. Skirtinguose šaltiniuose skirtingai nurodomos ir Dolomitų ribos. Pagal tradicinį supratimą šiaurinė Dolomitų riba yra Pusterio slėnis, rytinė – Sekstenas, Kroicbergzatelis ir Piavė, pietinė – vėlgi Piavė, linija Feltrė-Genebe/Enego ir Suganos slėnis, vakaruose Adidžės ir Aizako slėniai. Už Adidžės slėnio vakaruose yra Dolomitams priskiriama Brentos grupė.

Pagal Alpenvereinseinteilung der Ostalpen vakarinės, šalia Adidžės esančios kalnų grupės – Fleimstalerio Alpės ir Vizentino Alpės nelaikomos tikraisiais Dolomitais.

 Turizmas 
Dolomitai yra populiari slidinėjimo ir laipiojimo vieta. Pagrindiniai tokio sporto ir turizmo centrai yra: Rocca Pietore Veneto regione, šalia aukščiausios Dolomitų viršūnės Marmolados, Alleghe, Auronzo, Cortina d'Ampezzo, Arabba, Ortisei ir San Martino di Castrozza. Dolomituose yra vienas nacionalinis ir keli regioniniai parkai. Veikia klimato kurortai. Vasarą Dolomituose lankosi mėgėjai vaikščioti kalnų takais ir lipti į kalnus stačiais maršrutais su įrengtomis grandinėmis ir trosais.

 Istorija 
Pirmojo pasaulinio karo metu fronto linija tarp Italijos ir Austrijos-Vengrijos pajėgų ėjo per Dolomitines Alpes. Čia išliko šio karo laikų karinių pastatų, tunelių, šiuo metu lankomų turistų. Šie maršrutai pirmą kartą buvo nutiesti Pirmojo pasaulinio karo metais. Kortina d’Ampece 1956 m. įvyko VII žiemos olimpinės žaidynės.

 Geomorfologija 
Tikroji Dolomieu aprašyta uoliena bei joje esantis mineralas dolomitas sudaro tik nedidelę kalnų dalį. Dėl didelio magnio kiekio ši uoliena yra gelsvos spalvos. Didžiąją kalnų dalį sudaro balkšvai pilkos klintinės nuosėdos su nedideliu kiekiu dolomito, kas būdinga ir šiaurinėms Klintinėms Alpėms. Pasitaiko ir vulkaninės kilmės uolienų pėdsakų. Anksčiau bent kelios kalnų grupės buvo dengiamos ledynų, tačiau šiuo metu vienintelis didesnis ledynas yra Marmolados ledynas. Kalnuose paplitę spygliuočiai.

 Kalnų grupės ir viršūnės 
Aukščiausia Dolomitų viršūnė yra Marmolada (3 342  m). Kiti žinomiausi masyvai yra Trys Cinos Sekstenerio Dolomituose, Sela, Catinaccio (vokiškai Rosengarten), Geizlerio grupė, Langkofelio grupė.

Svarbiausios Dolomitų kalnų grupės:
 Sela
 Marmolada
 Tofana
 Langkofelio grupė
 Geizlerio grupė
 Puez grupė
 Fanes
 Sciliaro grupė Catinaccio
 Latemaro grupė
 Pala
 Civeta
 Pelmas
 Marmarolė
 Cadini di Misurina
 Cristallo Sorapiss
 Antelao
 Lagorai
 Bosconero
 Vette Feltrine
 Schiara
 Pragserio DolomitI
 Sekstenerio Dolomitai

 Aukščiausios viršūnės 
240px|thumb|Selos grupės kalnai

 Pavadinimas Aukštis Pavadinimas Aukštis Marmolada 3344 m Pala di San Martino 2996 m Antelao 3264 m Rosengartenspitze 2981 m Tofana di Mezzo 3241 m Marmarolė 2961 m Punta Sorapis 3229 m Cima di Fradusta 2941 m Monte Civetta 3220 m Fermedaturm 2867 m Monte Cristallo 3199 m Cima d’Asta 2848 m Cima di Vezzana 3191 m Cima di Canali 2846 mCimon della Pala 3186 m Croda Grande 2839 m Langkofelis 3181 m Vajoletturm / Torri del Vajolet 2821 m Pelmo 3169 m Sass Maor 2816 m Dreischusterspitze 3162 m Cima di Ball 2783 m Boespitze / Piz Boè (Selos grupė) 3152 m Cima della Madonna (Sass Maor) 2751 m Croda Rossa 3148 m Rosetta 2741 m Vernelis 3145 m Croda da Lago 2716 m Piz Popena 3143 m Centrinė Grasleitenspitze 2705 m Elferkofel 3115 m Sciliaras 2562 m Gromanšpicė 3111 m Sasso di Mur 2554 m Zwölferkofel 3091 m Cima delle Dodici 2338 m Sass Rigais 3027 m Monte Pavione 2336 m Tre Cime di Lavaredo 3003 m Cima di Posta 2235 m Kesselkogel 3001 m Monte Pasubio 2232 m Fiunffingeršpicė 2997 m

 Pagrindinės perėjos 
240px|thumb|

 Perėjos pavadinimas Aukštis (m) Ombretos perėja 2738 Langkofeljoch 2683 Tschagerjoch 2644 Grasleiteno perėja 2597 Passo di Pravitale 2580 Passo delle Comelle 2579 Passo della Rosetta 2573 Vajolet perėja 2549 Passo di Canali 2497 Tierseralpljoch 2455 Passo di Ball 2450 Forcella di Giralba 2436 Col dei Bos 2313 Forcella Grande 2262 Passo Pordoi 2250 Selos perėja 2218 Passo Tre Sassi 2199 Mahlknechtjoch 2168 Gardenos perėja 2137 Passo Falzarego 2117 Fedajos perėja 2046 Passo Valles 2032 Passo Rolle 1984 Forcella Forada 1975 San Pelegrino perėja 1910 Forcella d’Alleghe 1820 Passo Tre Croci 1808 Passo di Costalunga/Karerpaß 1753 Passo di Monte Croce 1638 Passo di Ampezzo 1544 Passo Cereda 1372 Passo di Dobbiaco/Toblach 1209 Passo Duran 1601

 Šaltiniai 

Kategorija:Alpės
Kategorija:Italijos kalnai