Lietuvos keliai

Lietuvos keliai yra Lietuvos transporto sistemos dalis. Valstybei priklausantys (valstybiniai) keliai skirstomi į magistralinius, krašto ir rajoninius kelius. Valstybei nepriklausantys keliai (gatvės, vietiniai keliai, privažiavimai) priklauso savivaldybėms.

Lietuvos valstybiniais kelias pervežama iki 80% krovinių ir keleivių.

 Istorija 

 Skirstymas 
 Pagal tipą 
Kelių tinklas skirstomas į šias kategorijas:
 Europos kelių tinklo koridoriai
 E kategorijos keliai
 magistraliniai keliai
 krašto ir rajoniniai keliai

 Pagal lygmenį 
Lietuvoje yra 21324,85 km valstybinių kelių, kurie skirstomi į tris kategorijas:
 magistraliniai (19 trasų, bendras ilgis 1875,59 km),2013 m. duomenys
 krašto (132 trasos, bendras ilgis 5059,78 km),
 rajoniniai (4348 trasos, bendras ilgis 14692,50 km).

 Kelių dangų tipai 
Kelių dangos 2013 m. (km):LAKD  – Kelių dangos
 Danga Magistraliniai Krašto Rajoniniai Iš viso Asfalto dangos 1 674,83 4 939,354 6 978,105 13 584,389 Cementbetonio dangos 71,12 - 1,34 72,46Žvyro dangos - - 7 604,084 7 604,084 Grindinys 0,42 - 7,006 7,426 Iš viso 1 738,47 4 939,354 14 590,585 21 268,409

 Kelių tinklas 

 Europos kelių tinklo koridoriai 
1994 m. nustatyti du Lietuvą kertantys Trans European Network koridoriai. Juos nustatė Europos šalių transporto ministrai konferencijos metu, kuri vyko Kretoje.

 Koridorius Nr. I 
Koridorius (greitkelis Via Baltica ir geležinkelio linija Rail Baltica) kerta Lietuvą šiaurės – pietų kryptimi, jungdamas Taliną – Rygą – Saločius – Panevėžį – Kauną – Kalvariją – Varšuvą. Koridoriaus atšaka Nr. I A jungia Taliną – Rygą – Šiaulius – Tauragę – Kaliningradą.

 Koridorius Nr. IX 
Koridorius kerta Lietuvą rytų – vakarų kryptimi. Atšaka Nr. IX B jungia Kijevą – Minską – Vilnių – Klaipėdą, o atšaka Nr. IX D – Kauną – Kaliningradą.

 E kategorijos keliai 
Lietuvą kerta 6 Europinės reikšmes magistralės:
  (Helsinkis – Talinas – Ryga – Panevėžys – Kaunas – Varšuva – Vroclavas – Praha)
  (Berlynas – Gdanskas – Kaliningradas – Marijampolė – Prienai – Vilnius – Minskas)
  (Pskovas – Ryga – Šiauliai – Karaliaučius – Varšuva – Krokuva – Budapeštas)
  (Klaipėda – Kaunas – Vilnius – Lyda – Černivciai – Bukareštas – Aleksandropolis)
  (Kaunas – Utena – Daugpilis – Rėzeknė – Ostravas)
  (Vilnius – Panevėžys – Šiauliai – Palanga – Klaipėda)

 Magistraliniai keliai 

200px|miniatiūra|Magistralinis kelias 
Magistraliniais vadinami tarptautinio susisiekimo Lietuvos keliai.

Magistraliniai kelių ilgis 1875,586 km.
Lietuvos magistraliniai keliai yra šie (Kelio ilgiai žymimi iki valstybės sienos):

  – 311,40 km
  – 135,92 km
  – 33,99 km
  – 134,46 km
  – 97,04 km
  – 184,85 km
  – 42,21 km
  – 87,86 km
  – 78,94 km
  – 66,10 km
  – 146,85 km
  – 186,09 km
  – 43,87 km
  – 95,60 km
  – 44,81 km
  – 137,51 km
  – 22,28 km
  – 17,10 km
  – 7,17 km
  – 7,8 km
  – 4 km

 Krašto ir rajoniniai keliai 

 Lietuvos krašto keliai
 Lietuvos rajoniniai keliai

 Tiltai ir viadukai valstybinės reikšmės keliuose 
Iš viso priskaičiuojama 1497LAKD  – Tiltai, viadukai tiltų susijusių su valstybiniais keliais, kurie skirtomi pagal perdangos medžiagą: gelžbetoninius, plieninius ir medinius.

 Skaičius (vnt.) Ilgis (m) Gelžbetoniniai 1420 46 390Plieniniai 74 5 020 Mediniai 3 267 Iš viso 1 497 51 677

 Išnašos 

 Nuorodos 
 Lietuvos automobilių kelių direkcija prie Susisiekimo ministerijos
 Kelių būklė ir eismo sąlygos 
 Valstybinės reikšmės automobilių kelių sąrašas (LR Vyriausybės nutarimas)