Karusės mūšis

Karusės mūšis (kartais vadinamas Karusės ledo mūšiu) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės mūšis su Livonijos ordino ir Danijos jungtine kariuomene ant užšalusios Baltijos jūros ledo, įvykęs 1270 m. vasario 16 d. ties Karuse, (Vakarų Estija).

 Mūšio prielaidos 
Tuo metu dar vyko Didysis prūsų sukilimas (1260–1274 m.) prieš Vokiečių ordiną, o Lietuva pradėjo kovą su Voluine (tęsėsi 1269–1275 m.), todėl žemaičiai galėjo vykdyti žygius į šiaurę. Pasinaudodamas proga, kaip manoma, Lietuvos didysis kunigaikštis Traidenis užpuolė Livonijos ordiną ir užšalusios Baltijos jūros ledu pasiekė Saremos salą.Stephen Turnbull. Crusader Castles of the Teutonic Knights (2): The Stone Castles of Latvia and Estonia 1185–1560. Osprey Publishing 2004 p.52 ISBN 1-84176-712-3   Grįždami su grobiu prie Muhu sąsiaurio jie susidūrė su jungtine Livonijos ordino ir danų kariuomenės įgula iš Talino.

Livonijos ordinas, jau atsigavęs po 1260 m. Durbės mūšio buvo gerai pasiruošęs – surinkęs didelę armiją jis rengėsi pulti Žemgalą.William Urban. The Baltic Crusade. Lithuanian Research and Studies Center Chicago, Illinois 1994 ISBN 0-929700-10-4 p.278-280

 Mūšio eiga 
Kryžiuočiai ir danai puolė pirmi. Lietuviai sustatė roges pusračiu ir pasinaudoję jomis kaip barikada, ietimis išbadė į rogių tarpus įsipainiojusius riterių žirgus, o tada ir pranašumo netekusius priešo riterius. Eiliuotosios Livonijos kronikos (XIII a. pab.) duomenimis, žuvo 52 riteriai, Livonijos ordino krašto magistras Otonas Luterbergas (), danų vadas Eilartas ir beveik 600 lengvai ginkluotų karių. Buvo sužeistas Lealio vyskupas.Atskaņu hronika (07840- 08060.)

 Mūšio reikšmė 
Tai buvo penktasis didžiausias Livonijos pralaimėjimas XIII a.Tomas Baranauskas. Ar priminsime Europai apie Šiaulių mūšį? Delfi.lt 2006-09-22, tikrinta 2007-10-14 Livonijos ordino vadovybė Vokiečių ordino didžiojo magistro paprašė atsiųsti pagalbos ir naują krašto magistrą. L: R. Varakauskas Ledo mūšis ties Karuse 1270 m. Istorija t. 3 Vilnius 1962.

Naujasis magistras Andreas Vestfalis (Andreas von Westfalen) nusprendė pakelti Livonijos prestižą, 1270 m., sužinojęs apie kitą lietuvių ruošiamą žygį, jis iškeliavo užkirsti kelio. Tačiau gerokai  didesnis lietuvių dalinys netikėtai atakavo jo stovyklą ir užmušė patį Andreasą ir dar 20 jo riterių. William Urban. The Baltic Crusade. Lithuanian Research and Studies Center Chicago, Illinois 1994 ISBN 0-929700-10-4 p.278-280Atskaņu hronika (07961 - 07987.) Šių pralaimėjimų žiemgaliai neišnaudojo ir 1271 m. pradžioje surengtos kampanijos metu naujasis Ordino magistras Valteris fon Norteke atkūrė Ordino valdžią Tervetėje, Mežuotnėje ir Raktėje (Žagarėje).Atskaņu hronika (08004. - 08070.)

 Šaltiniai 

Kategorija:Danijos mūšiai
Kategorija:LDK mūšiai
Kategorija:Livonijos ordino mūšiai
Kategorija:Žiemgalių mūšiai
Kategorija:Mūšiai Estijos teritorijoje
Kategorija:1270 metai