Johannes Kepler

Johanesas Kepleris ( 1571 m. gruodžio 27 d. Veil der Štatas, prie Štutgarto – 1630 m. lapkričio 15 d. Rėgensburgas, Bavarija) – vokiečių astronomas ir matematikas, suformulavęs Keplerio dėsnius, XVII a. padariusius perversmą astronomijos moksle. Keplerio dėsniai buvo vienas iš pagrindų, kuriais remdamasis Niutonas atrado gravitacijos dėsnį.

 Biografija 
1596 m. J. Kepleris išleido savo pirmąjį veikalą „Mysterium Cosmographicum“. Šiame veikale teigė, kad visos šešios tuo metu žinomos Saulės sistemos planetos (Saturnas, Jupiteris, Marsas, Žemė, Venera ir Merkurijus) išdėstytos pagal penkių tobulų briaunainių koncentrinę geometriją. Tai buvo Platono kūnai: kubas, tetraedras, dodekaedras, ikosaedras, oktaedras. Šitie briaunainiai buvo įdėti vienas į kitą, o planetų orbitos priklausė šių briaunainių apibrėžtoms ir įbrėžtoms sferoms: į Saturno sferą įbrėžtas kubas, į kubą įbrėžta Jupiterio sfera, į ją įbrėžtas tetraedras, į kurį įbrėžta Marso sfera, į ją įbrėžtas dodekaedras, į jį įbrėžta Žemės sfera, į ją įbrėžtas ikosaedras, į jį įbrėžta Veneros sfera, į ją įbrėžtas oktaedras, į kurį įbrėžta Merkurijaus sfera.

1600 m. Prahoje tapo Tycho Brahės padėjėju.Algimantas Karpus. Mechanika: paskaitos. Vilnius: Enciklopedija, 2003, 22 p. ISBN 9986-433-29-0.

XVII a. dar nebuvo aiškios ribos tarp astrologijos ir astronomijos, tad Kepleris laikomas ir astrologu. Taip pat savo darbe naudojo ir religinius elementus.

Buvo dukart vedęs, susilaukė 12 vaikų.

 Atminimo įamžinimas 
J. Keplerio vardu pavadintas asteroidas nr. 1134, krateriai Mėnulyje ir Marse, taip pat universitetas Lince, bei atskiras stačiojo trikampio atvejis - Keplerio trikampis.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Johano Keplerio nuopelnai mokslų raidai  Nuoroda tikrinta 2014-07-13

Kepler
Kepleris
Kategorija:Vokietijos fizikai