Lietuvos šaulių sąjunga

Lietuvos šaulių sąjunga (sutr. LŠS) – sukarinta visuomeninė organizacija.

Veikla apima įvairias sritis: karinę, fizinio lavinimo, tautos kultūrinio ugdymo, ugniagesybos ir kt. Globoja istorines vietas, rengia sukaktuvių minėjimus, propagauoja karinį valstybės gynimą, talkina valstybei krizinėse situacijose, pvz. savanoriavimu ligoninėse Covid-19 pandemijos metu arba pasienyje (per migrantų krizę).https://www.sauliusajunga.lt/padeka-sauliams-uz-pagalba-atremianti-covid-19-epidemijos-smugius/ 

 Istorija 
miniatiūra|kairėje|Lietuvos šaulių sąjungos paminklas Šimonyse, Lietuvoje, 1928 m.
 Tarpukaris 
1919 m. birželio 27 d. įkurta Kaune kaip Lietuvos sporto sąjungos padalinys. LŠS ideologiją nustatė jos sumanytojas Matas Šalčius su LŠS įkūrėju, vadu Vladu Putvinskiu. 

1920 m. birželį pradėtas leisti sąjungos laikraštis „Trimitas“. Pirmieji redaktoriai: Matas Šalčius, J. Tumas-Vaižgantas, Adolfas Klimas. Leidinyje bendradarbiavo daug žymių tarpukario poetų, rašytojų, menininkų, mokslininkų, tarnautojų, visuomenininkų.

Šaulių sąjungai, vadovaujant V. Krėvei-Mickevičiui, Lietuvos Respublikos Vyriausybė pavedė organizuoti Klaipėdos sukilimą – apie pusę lietuvių pajėgų sukilime sudarė šauliai, daugiausia gimnazistai (žuvo 8 kariai, 4 šauliai).https://www.sauliusajunga.lt/wp-content/uploads/2018/04/1606_232_KLAIPEDOS_RINKTINE.pdf 

1935–1936 m. Šaulių sąjunga reorganizuota, tapo pavaldi kariuomenės vadui.

LŠS buvo užmezgusi ryšius su kitų Baltijos valstybių organizacijomis. 1922 m. į Suomiją pasiųsta delegacija susipažinti su suomių organizacija Sujelus Kemta, vėliau užmegzti ryšiai su Latvijos Aizsargių ir Estijos Kaitseliitu organizacijomis.

Drauge su kariniu mokymu šauliai plačiai vykdė tautos kultūrinimo darbą. Gausu buvo įvairių kursų: sanitarijos, ugniagesybos, Lietuvos istorijos, lietuvių kalbos. Šauliai nuo pat susikūrimo populiarino dainą, muziką, sportą, lietuvišką žodį, steigė bibliotekas. Praėjus dvidešimčiai metų nuo organizacijos įkūrimo, 1939 m. Šaulių sąjunga turėjo 125 chorus, 400 vaidybos mėgėjų kuopelių, 115 sporto klubų, 4 teatrus, 105 orkestrus, 350 bibliotekų, 72 šaulių namus. Kasmet būdavo leidžiamos karinio, patriotinio turinio ir grožinės literatūros knygos. Kultivuotos sporto šakos: lengvoji atletika, futbolas, vandens, žiemos bei jojimo ir šaudymo sportas.

 Okupacija 
Sovietinės okupacijos išvakarėse LŠS turėjo apie 62 tūkst. narių.https://www.sauliusajunga.lt/svesdami-simtmeti-sauliai-atgaivina-savo-organizacijos-istorija/  Įžengus sovietams, pirmiausia buvo nuginkluoti šauliai, organizacija likviduota. Iki 1941 m. birželio 22 d. įkalinta ir ištremta 80 % LŠS padalinių, štabų, tarybų narių.

1941–1953 m. šauliai kaip partizanai aktyviai dalyvavo pasipriešinimo kovose prieš vokiečių ir sovietų pajėgas.

Po karo pasitraukę šauliai bei patriotiškai nusiteikę Amerikos lietuviai apie Lietuvos šaulių sąjungos atkūrimą paskelbė 1954 m. kovo 7 d. Čikagoje. Organizacijos atkurėjų branduolį sudarė M. Kalmantas, V. A. Mantautas, S. Pūtvytė-Mantautienė, A. Valatkaitis ir E. Klupšienė. Vėliau įsteigta daugiau Sąjungos padalinių JAV bei Kanadoje.

Prasidėjus Lietuvos atgimimui, 1989 m. birželio 1 d. Kaune vykusiame mitinge buvo oficialiai paskelbtas Šaulių sąjungos atkūrimas. 1989 m. rugsėjo 20 d. LŠS atkūrimo iniciatyvinės grupės nariai davė pirmą priesaiką Kelmėje, prie LŠS įkūrėjo ir ideologo Vlado Putvinskio kapo. Ši diena laikoma LŠS atkūrimo Lietuvoje data.

 Atkūrus nepriklausomybę 
alt=LŠS būtinės fasadas, Laisvės al.34, Kaunas, Lietuva|miniatiūra|LŠS būstinė Kaune
1991 m. šauliai jau buvo organizuota struktūra ir aktyviai dalyvavo saugant parlamentą, kitus valstybės objektus. Saugodami objektus ir valstybės sienas žuvo šauliai I. Šimulionis, D. Gerbutavičius ir G. Žagunis. Šauliai talkino ir išvedant okupacinę kariuomenę.

1997 m. liepos 2 d. buvo priimtas LR Šaulių sąjungos įstatymas. 1998 m. pradėtas pertvarkymas, skirtas integruoti LŠS į šalies gynybos sistemą, vadą skiria krašto apsaugos ministras. Suformuota 10 apskričių šaulių rinktinių. 2000 m. sausio 12 d. patvirtintas Šaulių sąjungos statutas.

1998 m. įsteigtas Vlado Putvinskio–Pūtvio klubas, apjungęs LŠS atkūrėjus veteranus. Jo ilgametis vadovas – Stasys Ignatavičius.

2019 m. Seimas paskelbė Lietuvos šaulių sąjungos metais. 
alt=|miniatiūra|Šauliai vykdo pabėgėlių stovyklos apsaugą pratybų metu.
alt=|miniatiūra|Šaulys - bepiločio orlaivio operatorius
2021 m. LŠS priklausė apie 10 617 narių, o biudžetas siekė kiek daugiau nei 5,6 mln. €.https://www.sauliusajunga.lt/wp-content/uploads/2022/08/LSS-Ataskaita-uz-2021-m.pdf  2022 m. dėl karo Ukrainoje LŠS pagausėjo naujų narių, metų gale LŠS jau priklausė 12 743 šaulių, iš jų 5 565https://www.sauliusajunga.lt/wp-content/uploads/2022/08/Personalas-2017-2022.pdf  – jaunųjų šaulių. Krašto apsaugos ministerija 2023 metams finansavimą padidino iki 10,8 mln. €, 2024 m. iki 13,6 mln. €.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/2278793/sauliu-sajungoje-uz-200-tukst-euru-bus-steigiama-15-nauju-pareigybiu 2023 m. LŠS pavaldumas pertvarkytas, biudžetą numatyta palaipsniui išauginti iki maždaug 30 mln. €, o per 10 metų tikimasi sąjungą padidinti iki 30 tūkst. narių.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1723350/siuloma-pertvarkyti-sauliu-sajunga-daugiau-civilines-veiklos-aukstesnis-statusashttps://www.sauliusajunga.lt/wp-content/uploads/2024/03/GALUTINELSS_strategija_2035.pdf 

 Statistika 
+MetaiNarių skaičius (iš jų jaunųjų šaulių)https://e-journals.ku.lt/journal/AHUK/article/39/file/pdfhttps://www.sauliusajunga.lt/lss-veiklos-ataskaitos/ Biudžetas, €19218 38419228 698192310 547192414 247192517 316192618 268192924 594193026 074193126 400193227 063193329 412193431 477193533 741193635 710193739 385193846 991193951 428194062 000 – 88 0002011~8 100 (5 100)2012~8 000 (4 800)2013~8 000 (4 800)1,9 mln.2014~7 900 (4 700)2,1 mln.20159 260 (5 426)2,9 mln.201610 757 (6 314)3,7 mln.201710 424 (5 910)3,8 mln.201810 525 (5 880)4,1 mln.201911 187 (5 910)4,6 mln.202010 137 (5 116)5 mln.202110 617 (5 218)5,6 mln.202212 743 (5 565)7 mln.202314 425 (5 496)10,8 mln.202416 005 (6 128)13,6 mln.2025~17 00020,7 mln.202618 286 (~6 000)24,2 mln.
miniatiūra|220x220px|Sąjungos garbės sargyba
miniatiūra|220x220px|Šauliai žygyje

 Rinktinės 
 Karininko Antano Juozapavičiaus šaulių 1-oji rinktinė (Alytaus apskritis)
 Vytauto Didžiojo šaulių 2-oji rinktinė (Kauno apskritis)
 Vakarų (jūros) šaulių 3-ioji rinktinė (Klaipėdos apskritis)
 Suvalkijos šaulių 4-oji rinktinė (Marijampolės apskritis)
 Alfonso Smetonos šaulių 5-oji rinktinė (Panevėžio apskritis)
 Gen. P. Plechavičiaus šaulių 6-oji rinktinė (Šiaulių apskritis)
 LDK Kęstučio šaulių 7-oji rinktinė (Tauragės apskritis)
 Žemaitijos šaulių 8-oji rinktinė (Telšių apskritis)
 Plk. Prano Saladžiaus šaulių 9-oji rinktinė (Utenos apskritis)
 Karaliaus Mindaugo šaulių 10-oji rinktinė (Vilniaus apskritis)

 Įsakymai šauliams 
 Gink Lietuvos nepriklausomybę ir lietuvišką žemę.
 Švieskis ir šviesk.
 Stiprink valią ir kūną.
 Būk drausmingas ir mandagus.
 Gerbk ginklą.
 Būk tiesus ir teisingas.
 Tesėk žodį.
 Būk budrus.
 Saugok valstybės turtą.
 Brangink šaulio vardą ir lietuvio garbę.
Suformulavo V. Putvinskis–Pūtvis 1927 m.

 Jaunieji šauliai 
Jaunieji šauliai yra sąjungos 11–18 metų nariai. Jie susipažįsta su sąjungos veikla, tarnybos Lietuvos kariuomenėje ypatumais, dalyvauja valstybės šventėse, miesto renginiuose, stovyklose, projektuose. 2022 metais LŠS priklausė 5 565 jaunieji šauliai.

 Vadovybė 
link=https://en.wikipedia.org/wiki/File:Lithuanian_Riflemen_in_Panev%C4%97%C5%BEys.jpeg|miniatiūra|Antanas Žmuidzinavičius veda Šaulių šventę 1930

 Lietuvos šaulių sąjungos vadai: 

 Vladas Putvinskis (1919–1922)
 Pranas Klimaitis (1922–1925)
 Mykolas Kalmantas (1925–1935)
 Pranas Saladžius (1935–1940)
 Romualdas Zykus (1989–1990)
 Aleksandras Bendinskas (1990)
 Gediminas Jankus (1990–1994)
 Rimvydas Mintautas (1994–1997)
 Leonardas Bakaitis (1997–1999)
 Jonas Gečas (1999–2000)
 Bronislovas Vizbaras (2000–2001)
 Juozas Širvinskas (2001–2010)
 Antanas Plieskis (2010–2014)
 Liudas Gumbinas (2014–2017)
 Gintaras Koryzna (2017-2020)
 Albertas Dapkus (2020-2023)
 Linas Idzelis (nuo 2023 m.)

 Lietuvos šaulių sąjungos centro valdybos pirmininkai: 

 Vladas Putvinskis (1919–1922)
 Vincas Krėvė-Mickevičius (1922–1924)
 Stasys Šilingas (1924–1925)
 Matas Šalčius (1925–1926)
 Teodoras Daukantas (1926)
 Liudas Vailionis (1926–1927)
 Rapolas Skipitis (1927–1928)
 Vladas Putvinskis (1928–1929)
 Antanas Žmuidzinavičius (1929–1934)

 Galerija 

Lietuvos šauliai tarpukaryje

 Taip pat skaitykite 
 Lietuvos partizanai
 Krašto apsaugos savanorių pajėgos

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Lietuvos šaulių sąjungos svetainė 
 Lietuvos Respublikos šaulių sąjungos įstatymas

Kategorija:Lietuvos institucijos