Virgainiai

Virgainiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Viduklės. Seniūnaitijos centras.

Veikia Danutės Juškienės individuali įmonė, Žemės ūkio kooperatinė bendrovės „Žemaitijos pašarai“ elevatorius, Viduklės ir Nemakščių seniūnijų melioracijos statinių naudotojų asociacija, Lietuvos ūkininkų sąjungos Raseinių skyriaus gamybinė-komercinė firma, Žemaičio parduotuvė, UAB „Agrochemos mažmena“ Viduklės žemdirbių aptarnavimo centras, kooperatinės bendrovės „Raseinių prekyba“ parduotuvė Nr. 14 (geležinkelio stotyje), UAB „Baltic Agro“ Raseinių klientų aptarnavimo centras.

 Etimologija 

Vietovardžio kilmė nėra aiški. Manoma, kad kilo nuo lotynų kilmės asmenvardžio „Virgas“ ir priesagos „-ain-“. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , .

 Geografija 

Kaimas plyti tarp Viduklės miestelio ir Viduklės geležinkelio stoties, Žemaičių plento ir Kauno–Klaipėdos autostrados. Rytiniu pakraščiu teka Ynauja (Apusino dešinysis intakas), o vakariniame pakraštyje išteka Tramalko upelis (kairysis Šešuvio intakas). Pietiniu pakraščiu praeina autostrada , o šiauriniu – krašto kelias , prie kurio išliko Virgainių senosios kapinės.

 Istorija 

Nuo XVIII a. žinomas Virgainių dvaras, kurio sodyba stovėjo Žemaičių plento pietinėje pusėje, tarp Viduklės ir Nemakščių.

Dvaras priklausė bajorams Bogdanavičiams. XIX a. jį įsigijo lenkų kilmės bajorai Konarskiai, tarpukariu tapę Kanarskais. I. Konarskis buvo 1831 m. sukilėlių laikinosios Raseinių apskrities valdžios narys.Feliksas Sliesoriūnas. 1830–1831 metų sukilimas Lietuvoje. – Vilnius, 1974. – P. 85, 145–146 1893 m. Adomas Konarskis valdė 513 dešimtinių (per 560 ha) žemės. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich. – Warszawa, 1893. – T. 13. – S. 566

1916 m. dvaro žemių vakariniu pakraščiu okupacinė karinė vokiečių valdžia nutiesė geležinkelio liniją Lauksargiai–Šilėnai (dabar Pagėgiai–Radviliškis), šalia Žemaičių plento pastatė Viduklės geležinkelio stotį.

1919–1939 m. žemės reformos metu pusė dvaro žemės buvo paimta valstybės nuosavybėn ir išdalinta kumečiams bei Viduklės valsčiaus savanoriams. Paskutinioji dvarininkė Jadvyga Grincevičiūtė-Kanarskienė (1886–1945) 1941 m. birželio 14 d. ištremta į Syktyvkarą (Komija, Rusijos Federacija).Lietuvos gyventojų genocidas 1939–1941 m. – Vilnius, 1999. – T. 1 (A-Ž). – P. 393

1941 m. birželio 23 d. prie Virgainių dvaro surengtoje pasaloje raudonarmiečiai nušovė vermachto kareivį. Keršydami už tai, vokiečių kariškiai Viduklėje suėmė ir sušaudė 5 lietuvius ir 1 žydą.Stanislovas Buchaveckas. Holokaustas Raseinių apskrityje: Viduklės valsčiaus žydų bendruomenės sunaikinimas (1941 m. birželis–rugpjūtis). – Genocidas ir rezistencija. – Vilnius, 2010. – T. 1. – P. 64

Sovietmečiu Virgainių dvaro sodyboje veikė kolūkio ūkinis-gamybinis centras ir gyveno kolūkiečių šeimos. Vėliau ji buvo nugriauta, o dvarvietėje ir aplinkui ją susiformavo naujakurių gyvenvietė.

XXI a. pr. prie kaimo prijungta Viduklės GS gyvenvietė.

 Gyventojai 

 Kultūros paveldas 
 Virgainių senosios kapinės (Senkapiai)
 Virgainių dvaro koplyčios paveikslas „Nukryžiuotasis“ (nežinomas liaudies meistras, XVIII a. II pusė; nuo 1930 m. saugomas Šiaulių „Aušros“ muziejuje)Šiaulių „Aušros“ muziejaus Taikomosios dailės rinkinys, eksponato inventoriaus numeris: ŠAM D–T 78

 Šaltiniai 



 Nuorodos 
 Paveikslas „Nukryžiuotasis“. Europeana
 Paveikslas „Nukryžiuotasis“. Lietuvos muziejų virtualios parodos

Kategorija:Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės