Alaus rūšys

Alaus rūšys (kartais vadinamos alaus stiliais) – tai alaus klasifikacija pagal įvairius faktorius, tokius kaip spalva, skonis, stiprumas, sudėtinės dalys, gamybos būdas, kilmė ir pan.

Nors alus įvairiose pasaulio dalyse skirtingais būdais gaminamas jau tūkstančius metų, tačiau sistemiškas alaus klasifikavimas į rūšis laikytinas šiuolaikiniu reiškiniu. Šiuolaikinis alaus rūšių skirstymas remiasi brito Michaelo Jacksono 1977 m. publikuotu darbu „The World Guide To Beer“ – tai buvo pirmasis mėginimas suklasifikuoti visas pasaulyje gaminamas alaus rūšis. 

 Istorija 
Archeologinių tyrimų metu Mesopotamijos Uro mieste rasta molinė lentelė, datuojama 2050 m. pr. m. e., kurioje pateikiamas „geriausio“ alaus receptas. Iš šios lentelės galima spręsti, kad Mesopotamijoje buvo žinomos bent dvi skirtingos kokybės alaus rūšys. Asirijos pirklių molinių lentelių tyrimai rodo, kad maždaug po 500 metų hetitai jau skyrė apie 15 skirtingų alaus rūšių.

 Alaus rūšys 
Pagrindinės alaus rūšys:

 Lageras 
Apatinės fermentacijos alus.

 Baltijos porteris
 Bock
 Dunkel (tamsusis alus)
 Kellerbier
 Märzen ir Oktoberfest
 Šviesusis lager (Pale lager) – šiam tipui priklauso Lietuvos didžiųjų daryklų gaminamos šviesiojo alaus rūšys
 Amerikietiškas lager itin švelnaus prieskonio
 Ledo alus vienas Amerikietiškojo lager porūšių
 Dortmunder Export
 Dry lager gaminamas Japonijoje, dar švelnesnis už amerikietiškąjį
 Helles
 Pilsner
 Spezial
 Schwarzbier (juodasis alus)
 Vienna lager

 Elis 
Viršutinės fermentacijos alus.

 Belgiški alūs
 Belgijos vienuolynų alus (Abdijbier/Biere de la abbaye)
 Blond (šviesusis alus)
 Dubbel
 Flandrijos raudonasis
 Gintarinis alus (Ambree)
 Trapistų alus veikiančiuose cistersų vienuolynuose gaminamas alus
 Tripel
 Quadrupel
 Brown ale (rudasis alus)
 Dark ale (tamsusis alus)
 Porteris
 Stout
 Chocolate stout
 Coffee stout
 Imperial stout
 Irish/Dry stout žinomiausias ženklas – Guiness
 Milk stout
 Oatmeal stout gaminamas dedant avižų
 Oyster stout į statines dedama austrių
 Kölsch
 Kvietinis alus
 Miežių vynas
 Mild
 Old ale išlaikytas elis
 Pale ale
 Altbier
 American pale ale
 English bitter
 India Pale Ale
 Saison
 Scotch Ale

 Lambic 
Savaiminės fermentacijos alus.
 Faro nemaišytas, saldytas silpnas lambic alus
 Grynasis lambic
 Gueuze jauno ir išlaikyto lambic mišinys, antrą kartą fermentuojamas šampanizacijos būdu.
 Vaisinis lambic gaminamas iš vyšnių (kriek), aviečių (framboise), persikų (pêche) arba kitų vaisių

 Netradicinės technologijos 
Kartais alus gaminamas ne pagal tradicinę technologiją, o jas sumaišant arba išrandant naują. Tokiu būdu pagaminami hibridiniai alūs, kuriuos galima suskirstyti šitaip:
 Keptinis alus (Beer from bread) – seniausia alaus rūšis, kuomet naudojamas ne salyklas, o iškepti miežinės ar kitokių grūdų duonos kepalai;
 Garo alus (steam beer arba California common) – vokiečių emigrantų Kalifornijoje sukurta alaus rūšis, kuri gaminama apatinės fermentacijos mielėmis fermentuojant aukštoje temperatūroje;
 Vaisinis alus – fermentacijos metu į alų dedama vaisių arba uogų;
 Alus su prieskoniais – vietoje apynių (arba greta jų) į alų dedama žolelių ar prieskonių;
 Brandintas alus – išvirus ilgą laiką brandinamas (išlaikomas) statinėje, paprastai ąžuolinėje. Dažnai alus pilamas į statines, kurios jau buvo naudotos kitam alkoholiniam gėrimui (pvz., burbonui arba cheresui) brandinti;
 Rūkytas alus (Rauchbier) – salyklas buvo džiovinamas dūmuose. Jame paprastai jaučiamas dūmų aromatas. Ši rūšis plačiai paplitusi Vokietijos Bambergo mieste.

 Alaus skirstymo pagrindai 

 Skirstymas pagal faktorius 
 Kvapas – kvapą formuoja salyklas, apynių tipas ir stiprumas, alkoholio kiekis aluje, esteriai ir kitos aromatinės medžiagos (atsiradusius fermentacijos metu ar buvusios vandenyje)
 Skonis – skonis priklauso nuo to, koks salyklas buvo naudojamas jam gaminti, nuo mielių, bei nuo kartumo stiprumo. Alaus kartumas matuojamas pagal Tarptautinę kartumo vienetų (International Bitterness Units) skalę.
 Išvaizda – pagrindiniai alaus išvaizdos elementai yra spalva, skaidrumas ir puta. Spalva paprastai priklauso nuo salyklo rūšies, kai kurių rūšių (pvz., vaisinių alaus rūšių) – nuo kitų priedų. Daugelis alaus rūšių yra skaidrios, tačiau kai kurios yra drumstos dėl aluje esančių mielių.
 Pojūtis burnoje – daugiausiai priklauso nuo alaus tirštumo ir karbonizacijos (angliarūgštės kiekio aluje).
 Stiprumas (alkoholio tūris)
 Mielės – pagal panaudotas mieles alus skirstomas į 3 pagrindinius tipus – lagerą, elį ir lambic. Nuo mielių porūšio priklauso alaus skonis ir kvapas, stiprumas ir saldumas (skirtingos mielių rūšys skiriasi pagal cukraus fermentavimo gebėjimus ir išgyvena skirtingose alkoholio koncentracijose). Kai kurių alaus rūšių galutinė fermentacija vyksta butelyje, jau po alaus išpilstymo.
 Grūdai – paprastai alaus gamybos pagrindas (t. y. fermentuojamų cukrų šaltinis) yra miežių salyklas. Alaus skonis priklauso nuo salyklo spalvos (t. y. jo išdžiovinimo laipsnio ir būdų). Vokiškoms miežinio alaus rūšims, gaminamoms laikantis 1516 m. alaus grynumo įstatymo jokie kiti grūdai nenaudojami. Į pigias šviesiojo alaus rūšis dažnai dedama nesalyklinių grūdų, tai atpigina alaus savikainą. 
 Apyniai – jie suteikia alui kartumo, ypatingą skonį ir kvapą. 
 Vanduo – daugelio aludarių laikomas svarbiausia alaus sudėtine dalimi. Įvairiems alums reikalingas skirtingų savybių vanduo. Šviesiems- naudojamas minkštas, tamsiems- kietas vanduo. Gamybos metu kontroliuojamas mentalo ph, kuris labai priklauso nuo vandens ir naudojamų salyklų. 
 Kiti priedai – į kai kurias rūšis (pvz., kriek, framboise) fermentacijos metu gali būti dedama uogų, vaisių ar žolelių. Į alų kartais dedama medaus ar kitų papildomų cukraus šaltinių. Kai kurie aludariai savo alų brandina statinėse, anksčiau naudotose burbonui arba kitiems stipriesiems alkoholiniams gėrimams brandinti.

 Geografinis skirstymas 
Pagal vyraujančias alaus gamybos tradicijas ir gyventojų skonius, alaus rūšis galima skirstyti ir geografiškai, pagal šalis:

 Airiškas alus
 Amerikietiškas alus
 Angliškas alus
 Australiškas alus
 Austriškas alus
 Belgiškas alus
 Čekiškas alus
 Daniškas alus
 Latviškas alus
 Lenkiškas alus
 Lietuviškas alus
 Olandiškas alus
 Suomiškas alus
 Škotiškas alus
 Vokiškas alus

 Alaus klasifikacija Lietuvoje 
Lietuvos teisės aktai (2002 m. gruodžio 11 d. Žemės ūkio ministro įsakymas Nr. 487) alų skirsto pagal stiprumą, spalvą, gamybos būdą ir žaliavas.
 Pagal stiprumą:
 Silpnasis alus – nuo 0,5 % iki 5,5 % alkoholio tūrio
 Stiprusis alus – nuo 5,5 % iki 9,5 % alkoholio tūrio
 Labai stiprus alus – daugiau nei 9,5 % alkoholio tūrio
 Pagal spalvą:
 šviesusis alus – ne didesnio kaip 1 sąlyginio jodo vieneto (15 EBC vnt) alus
 pusšviesis alus – didesnio kaip 1 ir ne didesnio kaip 3,2 sąlyginio jodo vieneto (38 EBC vnt) alus
 tamsusis alus – didesnio kaip 3,2 sąlyginio jodo vieneto (38 EBC vnt) alus
 Pagal naudojamas žaliavas ir gamybos ypatumus:
 Alus
 Specialios technologijos alus
 Kaimiškas alus

Šis įsakymas taip pat leidžia į išvirtą alų pilti iki 25 % tūrio vandens.

 Nuorodos 
Lietuvos Žemės ūkio ministro įsakymas dėl alaus apibūdinimo, gamybos ir prekinio pateikimo techninio reglamento patvirtinimo