Aukštoji Freda

Aukštoji Freda – Kauno miesto dalis kairiajame Nemuno krante, į rytus nuo Aleksoto, aukštutinėje terasoje. Pagrindinė gatvė – Europos prospektas. Aukštojoje Fredoje yra Kauno botanikos sodas (įkurtas 1923 m.) su prieškariu statytų namų kvartalu, Aukštosios Fredos dvaro sodybos ir parko ansamblis, Kauno Šv. Sergijaus Radonežiečio cerkvė (pastatyta 1891 m.), senosios Fredos kapinės, Kauno aviacijos gamykla „Helisota“, jos aerodromas ir rusų kariškių pastatyti daugiaaukščiai, Aleksoto stiklo fabrikas, naujų pastatų Fredos miestelis. Visa Freda įeina į Kauno tvirtovės centrinio įtvirtinimo zoną, čia išlikę to meto komendantūros pastatai, gyvenamieji ir ūkiniai pastatai.

 Istorija 

Iki XVII a. 2-osios pusės vietovė priklausė LDK kancleriui K. Z. Pacui, kuris vėliau ją padovanojo italų architektui L. Fredui. Vėliau ji atiteko Godlevskiams, kurie čia XVIII a. pabaigoje pastatė Fredos dvaro rūmus ir užveisė parką. Po ATR padalijimo 1795 m. Fredos žemės atiteko Prūsijos karalystės žinion. 1880 m. įsteigtos senosios Fredos kapinės. XIX a. pabaigoje Freda minima kaip dvaras, kaimas ir palivarkas Marijampolės apskrities Fredos valsčiuje.

1888 m. carinė valdžia Kauno tvirtovės reikmėms įsigijo visą Aukštąją ir dalį Žemosios Fredos, bajorui S. Govronskiui kompensuojant pinigais. 1891 m. artilerijos kieme pastatyta Kauno šv. Sergijaus Radonežiečio cerkvė. 1919 m. gegužę buvo įsteigtos Karo aviacijos dirbtuvės smulkiems lėktuvų ir jų variklių remontams atlikti, vėliau čia pradėti gaminti lietuviškos konstrukcijos lėktuvai. 1923 m. įkurtas Kauno botanikos sodas. 

1919 m. dėl nepriklausomybės kovų Lietuvoje pradėjo veikti ypatingieji valstybės apsaugos įstatymai, leidę karo komendantams asmenis, įtariamus valstybei pavojinga veikla, sulaikyti ar laikyti namų arešte. 1920 m. pabaigoje buvo sulaikyti ir į Aukštosios Fredos belaisvių internavimo punktą išgabenti įtartini asmenys. Vyriausybės sprendimu šis punktas buvo paverstas koncentracijos stovykla. 1921 m. pradžioje šioje koncentracijos stovykloje daugiausia laikyti lenkų karo belaisviai, Lietuvos komunistai, internuoti Rusijos piliečiai ir įvairūs įtartini asmenys. 1922 m. balandžio mėnesį, sumažėjus karo belaisvių, stovykloje liko kalėti 154 asmenys. Stovykloje daugiausiai kalėjo komunistai ir mažo masto nusikaltėliai. 1922 m. gruodžio mėnesį koncentracijos stovykla buvo perkelta į V Kauno fortą.

1925–1935 m. dvare veikė Fredos aukštesnioji sodininkystės ir daržininkystės mokykla, kurią baigė 199 mokiniai, 74 iš jų įgijo sodininkystės techniko kvalifikaciją.

1951 m. įkurta biblioteka. Apie 1970 m. Aukštojoje Fredoje įsteigta Kauno aviacijos gamykla (dabartinė „Helisota“), kuri buvo viena iš nedaugelio TSRS gamyklų, remontuojančių sraigtasparnius.

2003 m. pradėtas statyti naujų daugiabučių „Fredos miestelis“ (architektai Algimantas Kančas, Lina Kazakevičiūtė, Laimis Savickas, Marijus Preisas).

|}

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 




 Iš Fredos istorijos 
 Fredos dvaras ir apylinkės: istorija ir nuotraukos

Kategorija:Kauno miesto teritorijos
Kategorija:Panaikintos Kauno miesto savivaldybės gyvenvietės