Leobenas

Leobenas – miestas rytinėje Austrijos dalyje, ant Muros upės kranto. Miestas specializuojasi pramonės srityje, jame yra Leobeno universitetas.

Istorija
904 m. pirmąkart minima dabartinio Leobeno vietoje buvusi Liupinos gyvenvietė, šalia kurios 1173 m. paminėta kita, Liubeno gyvenvietė, išsiplėtusi greta Šv. Jokūbo bažnyčios. Vėliau jos susijungė į Leobeną, kuris 1261 m. gavo miesto teises. Nuo XIV a. geležies apdirbimo ir geležinių dirbinių prekybos centras. Per XVI a. religinius karus buvo katalikų karinės atramos punktas, čia įsitvirtino jėzuitų ordinas. 1782–1859 m. vyskupijos centras. 1797 m. Leobene pasirašyta Austrijos–Prancūzijos taikos sutartis, pagal kurią Austrija prarado Belgiją ir Lombardiją. Per XIX a. Leobenas lėtai, bet nuolatos plėtėsi. 1939 m. prie Leobeno prijungti Donavicas, Judendorfas, Gosas ir Leitendorfas; Leobenas padidėjo dvigubai. 1790 m. įkurtas Leobeno teatras. 1849 m. įkurta šachtininkų mokykla, dab. Metalurgijos ir kasybos universitetas.

 Ekonomika 
Iki XX a. septinto dešimtmečio prie Leobeno buvo kasamos anglys. XX a. pabaigoje dėl ūkio konjunktūros pokyčių mažėjo metalurgijos fabrikų, didėjo kultūros įstaigų ir turizmo sektoriaus svarba. Geležinkeliai ir plentai Leobeną jungia su Viena, Lincu, Klagenfurtu. Išplėtota juodoji metalurgija (koncerno VOESTALPINE AG įmonė), metalo apdirbimo, maisto (alaus; daugiau kaip 1 mln. hl per metus), elektronikos, statybinių medžiagų, plaušienos ir popieriaus, chemijos (dažų, lakų), medienos apdirbimo pramonė. 

 Architektūra  
Išlikęs Viduramžių miesto planas. Bažnyčios:
 gotikos, baroko bruožų turinti Šv. Jokūbo, 1188 m.,
 Švč. Mergelės Marijos prie Vaseno, 1149 m., XV a. lubų tapyba, gotikiniai vitražiniai langai, barokinis interjeras 1845 m., bokštas 1900 m.,
 Necgevolbe, 1483 m.,
 ankstyvojo baroko Šv. Pranciškaus Ksavero, 1665 m.),
 Gustavo Adolfo, 1908 m.).
 Benediktinių vienuolynas, 1020 m.) su vėlyvosios gotikos bažnyčia, apie 1520 m., XI a. ankstyvosios romanikos kripta, klasicistinis altorius 1793 m.,
 Šv. Mykolo koplyčia su freskomis, apie 1283 m.,
 dominikonų vienuolynas, 1280 m., išplėstas 1811; dabar Žemės teismas ir kalėjimas.

 XIII a. Maseno pilies griuvėsiai,
 Maut bokštas, 1280 m., barokinis kupolas 1794 m.,
 senoji rotušė, 1485 m., 1568 m. pristatytas bokštas; dab. Prekybos ir kongresų centras,
 svečių namai „Juodasis Erelis“ su gotikiniu kiemu, XVI a.,
 barokinis „Hackhaus“ su stiuko lipdinių fasadu, apie 1680 m.,
 Švč. Trejybės kolona, 1718 m.,
 Miesto teatro rūmai, 1791 m.,
 Angelų  tiltas, 1794 m.),
 Bergmano  tiltas, 1799 m.
 XX a. statiniai:
 naujoji rotušė, 1973 m.,
 Parodų rūmai, 1997 m., architektas G. Domenigas. 

Gyventojai
Po Antrojo pasaulinio karo gyventojų skaičius pradėjo mažėti.

 Sportas 
 DSV Leoben (futbolas)

 Šaltiniai 

Kategorija:Austrijos miestai