Oberostas

Apie Nacistinės Vokietijos suformuotą panašų administracinį vienetą žr. Ostlandas.
Oberostas () – administracinis-teritorinis vienetas, sudarytas 1915 m. Vokietijos imperijos Rytų fronto kariuomenės okupuotose Rusijos imperijos žemėse. 1916 m. pabaigoje užėmė 108 808 km² plotą, gyveno 2,91 mln. gyventojų. Oberostas ribojosi su Rytų Prūsija, Liublino Generalgubernija, Lenkijos karalyste, Rusijos imperija ir Varšuvos Generalgubernija.

 Istorija 

Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui, Vokietijos imperija 1914–1915 m. užėmė dalį Rusijos imperijos vakarinių gubernijų, iš kurių suformavo karinį administracinį vienetą – Oberostą. Į Oberosto sudėtį buvo įtrauktos šios gubernijos ar dalis jų teritorijų: Gardino gubernija, Kauno gubernija, Kuršo gubernija, Suvalkų gubernija, Vidžemės gubernija ir Vilniaus gubernija. 1915 m. pabaigoje rusai sustabdė vokiečių puolimą ir taip Rytų frontas Pirmajame pasauliniame kare nusistovėjo iki 1917 m. ties linija: Ryga-Jėkabpilis-Daugpilis-Baranovičiai-Pinskas-Dubnas-Ternopilis. Oberostas tvarkėsi pagal 1916 m. birželio 7 d. taisykles, turėjo savo karinius valdininkus, ūkio planą, finansinę sistemą (pinigas – ostmarkė), muitines, teismus. Vyriausioji valdžia priklausė Rytų fronto vadovybei (RFV). Iš pradžių Oberostą sudarė šešios sritys () dalinai suskirstytos pagal buvusias Rusijos imperijos gubernijų ribas:
 Balstogės sritis
 Gardino sritis
 Kuršo sritis
 Lietuvos sritis
 Suvalkų sritis
 Vilniaus sritis

1916 m. pabaigoje buvo trys sritys:
 Sritis  Plotas, km²  Gyventojai Balstogės-Gardino sritis  26.394  712.000 Kuršo sritis  19.139  269.812 Lietuvos sritis  63.275  1.928.123

1916 m. rugsėjį iš Suvalkų ir Vilniaus sričių sudaryta Vilniaus-Suvalkų sritis, o lapkritį iš Balstogės ir Gardino sričių sudaryta Balstogės-Gardino sritis. 1917 m. kovą Vilniaus-Suvalkų sritis prijungta prie Lietuvos srities, kurios administraciniu centru tapo Vilnius (iki tol buvo Kaunas). 1918 m. sausį Lietuvos sričiai priklausančios Augustavo ir Suvalkų apskritys priskirtos vėl sudarytai Suvalkų sričiai. Vasarį prie Lietuvos srities prijungta Balstogės-Gardino sritis; Lietuvos sritis padalinta į dvi – Šiaurės Lietuvos (centras – Vilnius) ir Pietų Lietuvos (centras – Balstogė).

1918 m. kovo mėnesį po Brest-Litovsko taikos į Oberostą įjungta Lifliandija (šiaurės Latvija ir pietų Estija) ir Estliandija (šiaurės Estija). Po 1918 m. liepos Rytų fronto vadovybė formaliai panaikino Oberostą ir jo vietoje sukūrė du administracinius vienetus – Lietuvos sritį (paskelbta nepriklausoma vasario 16 d.) ir vadinamąją Baltijos kunigaikštystę (Kuršas, Lifliandija ir Estliandija). Vokiečių administracija tikėjosi išlaikyti teritoriją reichui ir tik pralaimint karą, lapkričio 3 dieną vokiečių karinę administraciją leista pakeisti vokiečių civiline valdžia, lapkričio 9 d. leista sudaryti lietuvišką vyriausybę (vadovas Augustinas Voldemaras). Galutinai Vokietijos kariuomenė išvesta 1919 m. birželio 16 d. Ostmarkė (auksinas) kaip pinigas galiojo iki lito įvedimo 1922 metais. Po Oberosto iširimo susikūrė naujos valstybės ir teritoriniai dariniai kaip Estija, Kuršo ir Žiemgalos hercogystė, Latvija, Lietuvos karalystė ir Lenkija.

 Gyventojai 

1916 m. pabaigoje, regione gyveno 2 909 935 gyventojai, gyventojų tankumas – 27 (gyv./km²). Lietuvos srityje gyveno 1 928 123 gyventojai, gyventojų tankumas – 31 (gyv./km²). Kuršo srityje gyveno 269,812 gyventojai, gyventojų tankumas – 14 (gyv./km²). Balstogės-Gardino srityje gyveno 712 000 gyventojai, gyventojų tankumas – 28 (gyv./km²).

 Tautinė sudėtis 

Pagal 1897 m. Rusijos imperijos gyventojų surašymo duomenis į Oberostą įėjusiose gubernijose gyveno 4 504 186 gyventojai, jų tautinė sudėtis atrodė taip:1897 m. Rusijos imperijos gyventojų surašymo duomenys (vok.)

 Tautybė Lietuviai Latviai Lenkai Žydai Vokiečiai Gudai Rusai Kiti Oberoste 34,4 % 10,5 % 11,8 % 13,5 % 2,5 % 20,8 % 6,2 % 0,3 % Kuršo 1,9 % 78,9 % 1,4 % 4,7 % 8,9 % 0,1 % 2,6 % 0,6 % Kauno 66,1 % 2,3 % 9,1 % 13,7 % 1,4 % 2,4 % 4,8 % 0,2 % Suvalkų 52,3 % 0 % 23 % 10,1 % 5,2 % 4,6 % 4,6 % 0,2 % Vilniaus 27,5 % 0 % 13,7 % 15,7 % 0,4 % 35,8 % 6,6 % 0,3 % Gardino 0,3 % 0 % 13,9 % 17,9 % 0,9 % 56 % 10,6 % 0,4 % Iš viso 1550315 468946 534102 607896 112986 936067 278235 15639

 Apskritys 

1917–1918 m. Oberostui priklausiusios apskritys:
 Apskritis Vokiškas pavadinimas  Centras  Sritis Aizputės apskritis  Hasenpot  Aizputė  Kuršo sritis Akmenės apskritis  Okmjany  Akmenė  Lietuvos sritis Alekšicių apskritis  Alekszyce  Alekšicės  Balstogės-Gardino sritis Alytaus apskritis  Olita  Alytus  Lietuvos sritis Augustavo apskritis  Augustow  Augustavas  Lietuvos sritis Balstogės apskritis  Bialystok, Landkreis  Balstogė  Balstogės-Gardino sritis Balstogės miestas  Bialystok, Stadtkreis  Balstogė  Balstogės-Gardino sritis Bauskės apskritis  Bauske  Bauskė  Kuršo sritis Bielsko apskritis  Bielsk  Bielskas  Balstogės-Gardino sritis Biržų apskritis  Birshi  Biržai  Lietuvos sritis Duobelės apskritis  Doblen  Duobelė  Kuršo sritis Gardino apskritis  Grodno, Landkreis  Gardinas  Balstogės-Gardino sritis Gardino miestas  Grodno, Stadtkreis  Gardinas  Balstogės-Gardino sritis Gruobinios apskritis  Grobin  Gruobinia  Kuršo sritis Joniškėlio apskritis  Johanischkele  Joniškėlis  Lietuvos sritis Kaišiadorių apskritis  Koschedary  Kaišiadorys  Lietuvos sritis Kauno apskritis  Kowno, Landkreis  Kaunas  Lietuvos sritis Kauno miestas  Kowno, Stadtkreis  Kaunas  Lietuvos sritis Kėdainių apskritis  Kiejdany  Kėdainiai  Lietuvos sritis Kretingos apskritis  Russisch-Krottingen  Kretinga  Lietuvos sritis Kuldygos apskritis  Goldingen  Kuldyga  Kuršo sritis Kupiškio apskritis  Kupzischki  Kupiškis  Lietuvos sritis Kuršėnų apskritis  Kurszany  Kuršėnai  Lietuvos sritis Liepojos miestas  Libau, Stadtkreis  Liepoja  Kuršo sritis Lydos miestas  Lida, Stadtkreis  Lyda  Balstogės-Gardino sritis Marijampolės apskritis  Mariampol  Marijampolė  Lietuvos sritis Mintaujos apskritis  Mitau, Landkreis  Mintauja  Kuršo sritis Molėtų apskritis  Maljaty  Molėtai  Lietuvos sritis Naumiesčio apskritis  Wladislawow  Naumiestis  Lietuvos sritis Pabradės apskritis  Podbrodzie  Pabradė  Lietuvos sritis Pajūrio apskritis  Pojurze  Pajūris  Lietuvos sritis Panevėžio apskritis  Poniewiez  Panevėžys  Lietuvos sritis Plentos apskritis  Planty  Plenta  Balstogės-Gardino sritis Raseinių apskritis  Rossienie  Raseiniai  Lietuvos sritis Rytų apskritis  Ost  Zdienciol  Balstogės-Gardino sritis Rodūnios apskritis  Radun  Rodūnia  Balstogės-Gardino sritis Rokiškio apskritis  Rakischki  Rokiškis  Lietuvos sritis Saldutiškio apskritis  Saldugischki  Saldutiškis  Lietuvos sritis Sedos apskritis  Siady  Seda  Lietuvos sritis Seinų apskritis  Sejny  Seinai  Lietuvos sritis Skaudvilės apskritis  Skaudwile  Skaudvilė  Lietuvos sritis Sokulkos apskritis  Sokolka  Sokulka  Balstogės-Gardino sritis Suvalkų apskritis  Suwalki  Suvalkai  Lietuvos sritis Svisločiaus apskritis  Swislocz  Svisločius  Balstogės-Gardino sritis Šiaulių apskritis  Schaulen  Šiauliai  Lietuvos sritis Širvintų apskritis  Schirwinty  Širvintos  Lietuvos sritis Talsų apskritis  Talsen  Talsai  Kuršo sritis Telšių apskritis  Telsze  Telšiai  Lietuvos sritis Tukumo apskritis  Tuckum  Tukumas  Kuršo sritis Utenos apskritis  Uzjany  Utena  Lietuvos sritis Valkavisko apskritis  Wolkowysk  Valkaviskas  Balstogės-Gardino sritis Ventspilio apskritis  Windau  Ventspilis  Kuršo sritis Vėžaičių apskritis  Wiezajcie  Vėžaičiai  Lietuvos sritis Vilkaviškio apskritis  Wylkowyschki  Vilkaviškis  Lietuvos sritis Vilkmergės apskritis  Wilkomierz  Vilkmergė  Lietuvos sritis Vilniaus apskritis  Wilna, Landkreis  Vilnius  Lietuvos sritis Vilniaus miestas  Wilna, Stadtkreis  Vilnius  Lietuvos sritis Vosyliškių apskritis  Wasilischky  Vosyliškės  Balstogės-Gardino sritis

Kitos lietuviškos apskritys, priklausiusios kitu laikotarpiu:
 Apskritis  Laikotarpis  Centras Jocių apskritis  1915  Jociai Jonavos apskritis  1916–1917  Jonava Joniškio apskritis  1915–1917  Joniškis Jurbarko apskritis  1915–1917  Jurbarkas Jūžintų apskritis  1916–1917  Jūžintai Kalvarijos apskritis  1915–1917  Kalvarija Kelmės apskritis  1915–1917  Kelmė Merkinės apskritis  1915–1917  Merkinė Plungės apskritis  1915  Plungė Šiaulėnų apskritis  1915  Šiaulėnai Šilalės apskritis  1915  Šilalė Švėkšnos apskritis  1915  Švėkšna Tauragės apskritis  1918  Tauragė Varnių apskritis  1915  Varniai

 Taip pat skaitykite 

 Ostlandas;
 Jungtinė Baltijos Kunigaikštystė.

 Šaltiniai 


 Gyventojai
 Teritorijos