Klaipėdos bažnyčios

Klaipėdoje stovi įvairūs religiniai pastatai. Kadangi mieste gyvena įvairius tikėjimus išpažįstančių žmonės, kurie religines apeigas atlieka tam tikruose pastatuose. Didžiausia tikinčiųjų gyventojų dalį sudaro katalikai 57,89 %, stačiatikiai 16,41 %, sentikiai 1,42 %, evangelikai liuteronai 1,21 % ir kiti 1,36 %.

 Istorija 
Senojoje Klaipėdoje iki II pasaulinio karo veikė 15 bažnyčių (daugiausia – protestantiškų).  Klaipėdos evangelikų baptistų bendruomenė įkurta 1841 m. Klaipėdoje gimęs Eduardas Grimas buvo pirmasis bendruomenės vadovas. Klaipėdos baptistų bendruomenę iš pradžių sudarė daugiausiai vokiečiai, nors jau po 10 metų į ją įsijungė ir vietos lietuviai. 1851 m., turėdama 234 narius, bendruomenė pasistatė pastatą pamaldoms, pastatą, kuris ir dabar priklauso Klaipėdos evangelikų baptistų bažnyčiai. Tai seniausias Europoje iki šiol veikiantis baptistų bažnyčios pastatas, nepaliestas ir didžiojo Klaipėdos gaisro metu. Taip pat tai seniausia iki šių dienų išlikusi Klaipėdos bažnyčia.

XX a. tarpukariu Klaipėdoje buvo nedidelė stačiatikių bendruomenė (30–40 tikinčiųjų). Ja rūpinosi šventikai iš Skuodo ir Viekšnių. Per II pasaulinį karą daugelis bažnyčių buvo sugriautos.
Po karo mieste buvo apie 1000 stačiatikių, kurie 1945–1947 m. teikė prašymus pastatyti mieste cerkvę. Ir nors valdžia priešinosi, tačiau 1947 m. gruodį buvusioje liuteronų šventykloje kapinėse pašventinta Klaipėdos visų Rusijos Šventųjų cerkvė (šiuo pastatu dalijosi stačiatikiai ir protestantai). Sovietinės okupacijos metais likusios bažnyčios buvo paverstos sandėliais ir dirbtuvėmis. 1945–1988 m. Klaipėdos Kristaus Karaliaus bažnyčia buvo vienintelė katalikų bažnyčia uostamiestyje. Todėl apie 1960 m., tikintieji ėmė rinkti lėšas ir pradėjo statyti Marijos Taikos Karalienės bažnyčią, tačiau ilgainiui komunistai ją atėmė iš tikinčiųjų ir bažnyčią pavertė filharmonija. 1988 m. bažnyčia grąžinta tikintiesiems. 1989 m. atstatytas bokštas, nulietas 3 tonų varpas. JAV lietuviai pranciškonai dovanojo vargonus.

XX a. paskutiniame dešimtmetyje imtos statyti Šv. Kazimiero bažnyčia ir Šv. Juozapo Darbininko bažnyčia, dėl savo didelių mastų ilgai nebuvo iki galo baigtos statyti (apdailos darbai nebaigti). Šiandien Šv. Juozapo Darbininko bažnyčia jau yra baigta statyti, sutvarkyta aplinka. Klaipėdos Šv. kankinių Veros, Nadeždos ir Liubovės bei jų motinos Sofijos šventykla įrengta 1995 m. Šv. Andrejaus Rubliovo mokykloje. 2011 m. pradėta statyti Šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčia. 2012 m. pastatyta Klaipėdos Šv. Pranciškaus Asyžiečio koplyčia, kurią prižiūri broliai pranciškonai.

 Bažnyčios 
Dabar Klaipėdoje yra 5 pastatytos ir viena statoma katalikų bažnyčia:
 Kristaus Karaliaus bažnyčiaInformacija apie bažnyčią oficialeme puslapyje 
 Marijos Taikos Karalienės bažnyčiaInformacija apie bažnyčią
 Šv. Juozapo Darbininko bažnyčiaInformacija apie bažnyčią
 Šv. Kazimiero bažnyčiaInformacija apie bažnyčią
 Šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčia (statoma)

3 stačiatikių cerkvės:
 Klaipėdos Mykolo Apvaizdos cerkvė
 Klaipėdos visų Rusijos Šventųjų cerkvėInformacija apie bažnyčią
 Klaipėdos Šv. kankinių Veros, Nadeždos ir Liubovės bei jų motinos Sofijos šventykla

Sentikių cerkvė:
 Klaipėdos Švč. Dievo Motinos Dangun ėmimo sentikių cerkvė

 Kiti maldos namai 
Taip pat yra Klaipėdos evangelikų liuteronų bažnyčia,Informacija apie bažnyčią puslapyje www.liuteronai.lt Informacija apie bažnyčią Klaipėdos evangelikų baptistų bažnyčia,Informacija apie bažnyčią Klaipėdos naujoji apaštalų bažnyčia,Informacija apie bažnyčią oficialiame puslapyje Klaipėdos evangelijos koplyčia, Klaipėdos Šv. Pranciškaus Asyžiečio koplyčia, Klaipėdos senųjų kapinių koplyčia (pritaikyta stačiatikių cerkvei).

 Neišlikusios bažnyčios 
 Klaipėdos anglikonų bažnyčia
 Klaipėdos evangelikų reformatų bažnyčia
 Klaipėdos Šv. Jokūbo bažnyčia
 Klaipėdos šv. Jono bažnyčia
 Klaipėdos Švč. Trejybės bažnyčia

 Klaipėdos bažnyčios ir cerkvės 

 Literatūra 
 Klaipėdos miesto ir valsčiaus evangelikų liuteronų bažnyčių vizitacijų 1676–1685 m. dokumentai (sudarė Ingė Lukšaitė, Sabina Drevello). – Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2008. – 440 p. – ISBN 978-9955-18-379-2

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Klaipėdos religinių bendruomenių sarašas