Bajoraliai

Bajoraliai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės teritorijos šiaurės rytinėje dalyje, 5 km į vakarus nuo Salantų, prie kelio .

Kaimui priklauso 334,04 ha žemės.Kretingos rajono savivaldybės tarybos sprendimas „Dėl Kretingos rajono Vydmantų seniūnijos įsteigimo ir Kretingos rajono savivaldybės seniūnijų aptarnaujamų teritorijų ribų nustatymo. – Kretinga, 2016 m. gruodžio 22 d. Nr. T2-320 Jame veikia trys vėjo jėgainės (pastatytos 2002–2010 m.), uždaroji akcinė bendrovė „Salsė“ (nuo 2014 m.).

Kultūros paveldas:
 Kapinės (Kapeliai, Marų kapeliai) (XVII–XIX a.)

 Etimologija 

Yra dvi vietovardžio kilmės versijos:
 Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Bajoras žemaičių tarmės mažybinės formos daugiskaitos.
 Pasakojama, kad baudžiavos laikais į Palangos dvarą pro kaimą važiavusi nėščia bajorė, kuri pakeliui pradėjusi gimdyti. Jai į pagalbą atskubėjus vietinėms moterims bajorė sėkmingai pagimdė, o atsidėkodama kaimą pavadino Bajorėliais (tarmiškai – Bajoraliais) ir atleidusi nuo mokesčių.Lietuvos žemės vardynas. Žemės vardai Bajoralių kaimo Salantų valsčiaus Kretingos apskrities. – Surašė Jonas Gvazdinskas. – 1935 m. – Lietuvių kalbos instituto archyvas

Rašytiniuose šaltiniuose vietovardis rašomas , , , , . Vietiniai žemaičiai kaimą vadina .

Vietovardžio forma Bajorėliai sutinkama daugumoje rašytinių šaltinių. Tuo tarpu šiuo metu naudojamas tarmiškas vietovardžio variantas Bajoraliai, sutinkamas XIX a. bažnytinėse knygose ir XX a. pirmosios pusės dokumentuose, įsigalėjo tik XX a. antroje pusėje.

 Geografija 
Kaimo žemės rytuose ribojasi su Leliūnais, pietuose – su Mažaisiais Žalimais, vakaruose – su Buginiais, o šiaurėje – su Juodupėnų mišku. Centrine dalimi praeina kelias . Šiauriniu pakraščiu, vakarine ir pietine dalimi teka Pestupis. Pietrytiniame pakraštyje auga Beištvalės miškas.

 Istorija 
Bajoraliai susiformavo XVII a. naujakuriams įdirbant čia buvusių Pesčių bendrųjų ganyklų žemę. Pirmąkart paminėtas 1675 m. Salantų dvaro dalybų akte,Paulius VaniuchinaS. Salantų dvaras inventorių duomenimis. – Nuo Skilandžių iki Salantų… kuriame priskirtas Grūšlaukės dvarui.
Pirmieji gyventojai kūrėsi pietinėje kaimo dalyje, arčiau Pesčių (dab. Leliūnų) palivarko sodybos, abipus senojo kelio Salantai–Grūšlaukė. Žemdirbiai buvo Grūšlaukės dvaro baudžiauninkai, mokėję dvarininkams už išsinuomotą žemę činšą, o Pesčių palivarke ėję lažą ir atlikinėję įvairias baudžiavines prievoles. Jų dvasiniu gyvenimu rūpinosi Salantų parapijos ir 1778 m. pastatytos jos filijos – Grūšlaukės bažnyčios kunigai. Mirusieji iki XVIII a. pab. laidoti kaimo pietinėje dalyje prie Pestupio veikusiose kapinėse, o vėliau – Gargždelės ir Grūšlakės kapinėse.

1750–1846 m. buvo 12–14 katalikų kiemų.Kazys Misius. Iš Salantų bažnyčios ir parapijos istorijos. – Salantų bažnyčia: istorija, meno vertybės ir žmonės. – Žemaičių praeitis. – Vilnius, 2011. – T. 15. – P. 71Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – S. 142 Juose 1845 m. šeimininkavo Antano Baksčio, Antano ir Stanislovo Baužių, Kazimiero Drungilos, Mykolo Galdiko, Kazimiero Griciaus, Fabijono Leksiaus, Marijonos Lingauskienės, Antano Maksvyčio, Motiejaus Malinausko, Motiejaus Martinkaus, Petro Pakalniškio, Felikso Serapino, Antano Vičiaus, Jono ir Motiejaus Vičiulių šeimynos.Вѣдомость жителямъ Ковенской губерніи Тельшевскаго уѣзда Салантовскаго прихода вѣроисповѣдaнія римско католическаго 1845 года. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 605, ap. 2, b. 723. – L. 53v-54, 55 1866 m. buvo 15 kiemų.Kazys Misius. Iš Salantų bažnyčios ir parapijos istorijos. – Salantų bažnyčia: istorija, meno vertybės ir žmonės. – Žemaičių praeitis. – Vilnius, 2011. – T. 15. – P. 72

XIX a. pirmoje pusėje centrine dalimi nutiesta nauja kelio Salantai–Grūšlaukė atkarpa. Kelio statyboje dirbę Grūšlaukės dvaro baudžiauninkai važiuojamajai daliai nuo Žudgalio iki Buginių supylė platų sampilą, kurį ėmė vadinti Kasiniu.Julius Kanarskas. Bajoraliai. Kilmingą vardą turintis kaimas. – Pajūrio naujienos – 2023 m. sausio 3 d.

1868–1872 m. kaime buvo 10 sodybų.Карта губерній ковенской, курляндской и части Пруссіи. – Рядъ X, листъ 1. – Г. 1872 Trys iš jų stovėjo šiaurinėje žemių dalyje šalia Juodupėnų miško. Valstiečių sodybas supo ariama žemė, o šiaurinėje, vakarinėje ir pietvakarinėje kaimo dalyse plytėjo bendro naudojimo ganyklos ir pievos, vadinamos Pjūklaliu, Aukštupaliu, Lendimais, Bradumais ir Leknaliu.

Baudžiavos panaikinimo reformos metu Bajoraliuose žemė buvo dalijama tiek vietiniams, tiek iš kitų Grūšlaukės dvaro kaimų atkeltiems iš baudžiavos paleistiems valstiečiams. Todėl kaimas sparčiai augo ir jame 1895–1915 m. buvo jau 21 ūkis.Карта Ковенск. и Курляндск. губ. – VII-10. – Тельевск. и Гробинск. уѣзд. – Воeн. топогр. коллежскій совѣтникъ Поржезинскій, воeн. топогр. капитанъ Кузьминъ. – Съемка 1895 г.Karte des westlichen Rußlands. – Kreis Grobin, Gouvernement Kurland. Kreis Telsche, Gouvernement Kowno. – J 17. Sałanty. – Kartographische Abteilung d. Königl. Preuss. Landes-Aufnahme. – Druck 1915 Tarp naujakurių buvo nuo Kumpikų atsikėlusi Mykolo Bendiko šeima, kurioje užaugo sūnus, pauparis, knygnešys, lietuviškos spaudos platintojas, ūkininkams skirto kalendoriaus „Kelejwis, yszejnąs i Żemajczius yr Lietuwa“ sudarytojas ir leidėjas Aleksandras Bendikas. Paulius Vaniuchinas. Lietuviškos spaudos platintojas Aleksandras Bendikas. – Nuo Skilandžių iki Salantų… Salantai. Gimtojo miesto praeitis. – 2011 m. gruodžio 27 d.

1923 m. buvo 26 ūkiai.Lietuvos apgyventos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 119 Lietuvos žemės reformos metu kaimas išskaidytas į vienkieminius ūkius, prie Bajoralių prijungta dalis išparceliuoto Pesčių dvaro žemės sklypų.Vyriausybės žinios – 1927 m. lapkričio 7 d. – Nr. 261. – P. 13 Valstiečių ūkiai buvo smulkūs. Pavyzdžiui, Antanas Stonkus su žmona Petronėle valdė tik 1 ha žemės, kurią dirbdami 1935 m. augino penkis vaikus: sūnus Juozą, Stasį, dvynukus Antaną ir Kazį bei dukrą Stasę.Salantų valsčiaus savivaldybės liudijimas, išduotas Antanui Stonkui iš Bargalio seniūnijos Bajoralių kaimo. – 1935 m. birželio 4 d. – Kretingos muziejaus dokumentų rinkinys. – KM GEK-9096H/D-19 Stambesnius ūkius valdė Aleksas Meškys ir Aleksas Vyniautas, o stambiausi ūkininkai buvo Jonas ir Ona Noreikai. Už Pestupio įsikūrusias tris ūkininkų sodybas kaimiečiai vadino Užupeliais ().Lietuvos žemės vardynas. Žemės vardai Bajoralių kaimo Salantų valsčiaus Kretingos apskrities. – Surašė Jonas Gvazdinskas. – 1935 m. – Lietuvių kalbos instituto archyvas

Minint Vytauto Didžiojo mirties 500-ąsias metines, per kaimą iš Grūšlaukės į Salantus 1930 m. liepos 25 d. Lietuvos šaulių sąjungos Kretingos (XV) rinktinės šauliai ir visuomeninių organizacijų atstovai nešė Vytauto Didžiojo paveikslą.

1940 m. sovietų valdžia Salantų valsčiaus žemės fondui iš Alekso Vyniauto, Alekso Meškio, Jono ir Onos Noreikų nusavino 11,93 ha žemės. Ją matininkas padalino į penkis sklypus, paskirdamas juos bežemiams Justinui Bertašiui, Pranui Adakauskui, Pranui ir Stasiui Raišučiams, o taip pat kaime veikusiam pieno nugriebimo punktui.1940 metų Salantų valsčiaus žemės fondo susidarymo ir paskirstymo naudojimui sąrašas. – Klaipėdos regioninis valstybės archyvas. – F. 204, ap. 1, b. 45. – L. 4v-5, 20v-22

1944 m. buvo 49 ūkiai.Deutsche Heereskarte. – 1a Telsche. – Herausgegeben vom OKH/GenStdH. – Chef des Kriegskarten- und Vermessungswesens. – 1944 Nuo 1945 m. greta esančiuose Grūšlaukės ir Vaineikių miškuose veikė Kardo rinktinės partizanai, kurių rėmėju tapo Stasys Šlionskis.Vilius Baltinas. Žmogaus medžioklė, kuri tęsėsi… 20 metų. – Mažoji Lietuva – 1990 m. spalio 10 d. – Nr. 40. – P. 4 1947 m. enkavedistai suėmė Joną Bezgėlą, kurį kalino Kaune ir Lukiškėse. Suimtasis buvo nuteistas ir 7 metus praleido Vanino ir Dalstrojaus lageriuose.Lietuvos gyventojų genocidas, 1944–1947. – Vilnius, 1998. – T. 2, d. 1 (A-J). – P. 203Politiniai kaliniai iš Lietuvos „Dalstrojaus“ lageriuose. – Kolyma.lt

1949–1952 m. į Krasnojarsko kraštą išvežta mažiausiai 20 žmonių: Kosto Drungilo, Kazio Drakšo, Modestos Jonkutės, Onos Kusienės šeimos, Stefanija Šakiniene, Stefanija Šakinytė. Stefanija Šakinienė ir Ona Kusaitė mirė tremtyje, o kiti buvo paleisti 1955–1958 m.1941 – 1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius, 1993. – P. 427, 431–432, 437, 443, 458

1988 m. Gerando Vaniuchino paminklų dirbtuvėse išpjautas skulptoriaus Viliaus Orvido dovanotas granito akmuo Kretingos paminklui lietuvių tautos kančioms atminti.Julius Kanarskas. Kretingiškiai kovose dėl Lietuvos valstybingumo. – Klaipėda, 2017. – P. 179–180

2002 m. iš Eberupo vėjo elektrinių parko (Danija) buvo parvežta pirmoji 95 kW galios Bonus vėjo elektrinė, pastatyta N. Stanienės komercinės įmonės vėjo elektrinių parke.Ritvida. Vėjo energetikos projektai Iki 2011 m. iškilo dar 2 vėjo jėgainės.Energetikos ministerija. – LP leidimo Nr. Pareiškėjo pavadinimas …Vėjo energetikos plėtra ir biologinei įvairovei svarbios teritorijos. – Klaipėda: VšĮ Pajūrio tyrimų ir planavimo institutas. – 2017 m..

Bajoralių gyventojai priklauso Leliūnų kaimo bendruomenei.Genė Drungilienė. Susibūrė pačių suremontotuose bendruomenės namuose. – Pajūrio naujienos – 2007 m. sausio 9 d.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga 
 Bajoraliai. Kilmimgą vardą turintis kaimas. – Pakūrio naujienos – 2023 m. sausio 3 d.

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės