Auksinai

Auksìnai – hormonai, lemiantys augalų augimą į ilgį, ląstelių dalijimąsi ir diferenciaciją, vaisių formavimąsi, šaknų formavimąsi iš nuopjovų, augalų atsiskyrimą dalimis. Dėl auksino ląstelės pumpuoja H+ į savo sieneles, pH pokytis lemia fermentų, kurie skaido skersinius ryšius sienelėse, aktyvavimą, o dėl turgorinio slėgio ląstelės ilgėja.

Auksinas, sintetinamas medžių dominuojančioje viršūnėje, slopina šoninių šakų augimą (po savimi); dėl to spygliuočiai turi tipišką trikampio formą. Auksinas lemia šaknų augimą žemyn (gravitropizmą). Auksinas kaupiasi šaknies apatinėje dalyje ir slopina ląstelių ilgėjimą, virš jų esančios ląstelės dalijasi greičiau ir šaknis linksta žemyn.

Auksinai yra aktyvūs visą augalo vystymosi laikotarpį. Sintetinami meristemose ir jaunuose organuose. Transportavimo metu vyksta specifinis ląstelių atsakas.

 Kai kurie auksinai 

Svarbiausias auksinas – indoloacto rūgštis.

Kiti auksinai:
 4-chloro - indoloacto rūgštis,
 phenylacto rūgštis,
 indolo-3-butano rūgštis.

 Auksino signalo perdavimo kelias 

2005 m. rastas auksino receptorius:
 TIR1 baltymas (Transport Inhibitor Response1)
 TIR1 genas koduoja F-box domeną turintį baltymą (turintį daug leucino pasikartojančių sekų).

 Sąveika 

TIR1 sąveikauja su:
 griaučių baltymu cullin (AtCUL1)
 į SKP1 panašiais (SKP1-like) baltymais (ASK1/ASK2),
 žiedo-domeno baltymu RBX1 suformuoti SCF tipo ubikvitino ligazės kompleksą.

SCF tipo ubikvitino - baltymo ligazės kompleksas ubikvitilina savo substratus, kurie nukreipiami tolesnei degradacijai 26S proteosomoje,
griaučių kulinas, SKP1-like ir RBX1 baltymai suteikia katalizinį aktyvumą, būtiną aktyvuoto ubikvitino pernašai link baltymo - taikinio.
Taikinį apsprendžia F dėžutės baltymas.

Degradavus transkripcijos reguliatorius, išlaisvinamos ARF (auxin responce factor) sekos (transkripcijos aktyvatoriai). Transkribuojami ir transliuojami genai.

Manoma, kad egzistuoja ir kitas auksino receptorius Auxin Binding Protein1 (ABP1), kuris atsakingas už plazminės membranos protonų siurblio veikimą.

 Nuorodos, šaltiniai 
 Anglų k.
 http://www.biologie.uni-hamburg.de/b-online/ge31/02.gif 
 Vokiečių k.
 http://www.biologie.uni-hamburg.de/b-online/ge31/02.gif 
 http://www.merian.fr.bw.schule.de/Beck/skripten/12/bs12-51.htm 
 http://www.biologie.uni-hamburg.de/b-online/d31/31b.htm 
 Iliustracijos
 https://agrikaido.com/plant-hormones/auxins/
 Anglų k.
 http://www.rhizopon.nl/
 https://web.archive.org/web/20070928210909/http://www.kwizda-agro.at/download/labels/Seradix.pdf

Kategorija:Augalų fiziologija
Kategorija:Hormonai