Pryšmantai (Tauragė)

Pryšmantai (arba Pryšmantai I) – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Žygaičių. Pro Pryšmantus teka Ežeruona, Ožkupis, Tyrelupis ir Šiaulupis. Seniūnaitijos centras.

Kaimas turi atskirus vietovių pavadinimus: Apidinės, Galinės, Skersinukai, Gyvatinė, Kunigiškės, Papartynė, Vilkpelkė, Sartė, Simališkės, Poviliškės, Lygiosios, Torgalis, Žvėrinčius, Vėjos, Gailynė, Urboniškė.

 Istorija 

Kad Pryšmantuose gyventa nuo seno liudija čia rastas žalvario amžiaus akmeninis kirvis. Tarpukario rašytiniuose šaltiniuose minima, kad kaime kasant žvyrą aptikta žalvario dirbinių. Šie šaltiniai mini kalvelę, vadinamą Švedų mūšio vieta.

Ežeruonos ir Šiaulupio upelių santakoje yra senos kaimo kapinės, vietinių vadinamos piliakalniu, pilaite. Šiaurės rytinėje jų dalyje auga senas ąžuolas – 20 m aukščio, kamieno skersmuo 1,4 m, lajos skersmuo – 5 metrai.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

 Ariškiai 

Ãriškiai – senovės kaimas, buvęs Pryšmantų kaimo vietoje. Minimas nuo 1385 m. Kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymuose () kaip laisvųjų valstiečių gyvenvietė prie Ežeruonos upės, viena iš nedaugelio išlikusių Vokiečių ordino nusiaubtame Žemaitijos pietvakarių pakraštyje. Ragainės komtūro 1427 m. laiške nustatant sieną tarp Lietuvos ir Vokiečių ordino minimi Worischken vietovė veikiausiai yra Ariškiai.

1561 m. sudarytame Jurbarko valsčiaus inventoriuje aprašyta Ariškėnų () vaitystė, kurioje yra senasis Ariškių (Oryszki) kaimas. Pagal J. ir P. Pryšmontaičių, valdžiusių po du valakus žemės, pavardę 1562 m. inventoriuje kaimas jau vadinamas Pryšmontaičiais (Prysmątayci, Prysmuntayci).

Anksčiau lietuvių istoriografijoje Ariškiai nepagrįstai tapatinti su Hermano Vartbergės ir Vygando Marburgiečio kronikose minima Arvisten, Anvisten vietove – Aristava. Klaidingai manyta, kad ten stovėjusi Ariškių pilis.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 




Kategorija:Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės