Okultizmas

Okultizmas – įvairios žinių sistemos ir praktikos, apimančios tikėjimą ir žinias apie antgamtines jėgas bei būtybes.Okultizmas. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-07-04.

Okultizmui būdingas tikėjimas, kad:
 šios žinios buvo žinomos senovėje tam tikriems žmonėms, tam tikroms kultūroms, slaptoms bendrijoms, bet buvo prarastos ar tebėra paslėptos nuo plačiųjų visuomenės sluoksnių.
 dabartiniai okultizmo praktikai (tyrinėtojai) tas žinias dabar atkuria.

Tai rodo pats okultizmo pavadinimas: žodis okultizmas kilęs iš  'slaptas, paslėptas', turint omenyje paslėptas žinias. Ir čia neturimos omenyje valstybės, karinės ar komercinės paslaptys, o paslaptys, susijusios su antgamtinėmis jėgomis. Šiuo požiūriu okultizmas analogiškas ezoterikai.

Kitas okultizmo variantas siejasi su teosofija, tikėjimu kad egzistavo/egzistuoja galingos, išmintingos dvasinės būtybės, kurios tam tikriems žmonėms atskleidžia slaptas žinias apie pasaulio sąrangą ir t. t.

Tokie tikėjimai ir praktikos, tariamai magiški ar dieviški, minimi visose žmonių bendruomenėse rašytinėje istorijoje.

Okultizmo praktikos yra priešingos mokslo praktikai. Esminis skirtumas tas, kad tokioms okultinėms praktikoms kaip magija ir alchemija buvo būdingas žinių slėpimas – magai, alchemikai ir kiti praktikai garsėjo tuo, kad savo žinių nepublikuodavo, o užrašinėdavo įvairiais koduotais pavidalais, kad informacija neplistų tarp nepašvęstųjų. Tuo tarpu Švietimo amžiuje besiformuojančiam mokslui buvo būdingas visų įgyjamų žinių skelbimas visiems pageidaujantiems jas įsisavinti. Dėl šio priešingumo Vakarų Europos kultūroje okultizmo idėja buvo intelektualiai ir moraliai sumenkinta, tačiau kitose visuomenėse nėra laikomasi požiūrio, kad okultizmo kultivuojamos praktikos ir tikėjimai kertasi su vyraujančia pasaulėžiūra, nėra keliama mokslo viršenybė.

 Išnašos 


Kategorija:Filosofija