Hidroelektrinė

Hidroelektrinė (HE) – hidrotechninis statinys, energijos rūšies keitimo įtaisas, generatorius, krentančio vandens potencinę energiją verčiantis į elektros energiją. Mechaninį sukimo momentą sukuria krentančio vandens sukama vandens turbina, o ši sujungta su elektros generatoriumi. Hidroelektrinės potencinė energija dažniausiai akumuliuojama užtvenkiant upes.

 Istorija 
Pirmoji hidroelektrinė buvo pastatyta 1868–1870 m. Kregsaide (Cragside), Anglijoje, tiekusi energiją kelioms elektros lemputėms lordo Armstrongo dvare. 1882 m. JAV, Epltone (Appleton), pastatyta pirmoji komercinė hidroelektrinė. 1895 m. Tasmanijoje pastatyta pirmoji viešoji hidroelektrinė, tiekusi energiją Launčestono miesto gatvių apšvietimui.

 Lietuvoje 
Pirmoji hidroelektrinė Lietuvoje – tai 1903 m. prie Virvytės upės Kairiškių dvaro popieriaus fabrike įrengtas elektros generatorius, kurį suko vandens ratas.

Nemuno hidroresursus dar prieš Pirmąjį pasaulinį karą tyrinėjo ir jų panaudojimo problemą sprendė lietuvių kilmės Peterburgo Kelių instituto profesoriaus Jurgio Merčingo vadovaujama Vandens energijos tyrimų komisija. Po karo šią problemą kėlė profesorius Steponas Kolupaila, inžinierius Jonas Smilgevičius ir kiti, o akcinė bendrovė „Galybė“ planavo statyti hidroelektrines, tačiau visa tai liko neįgyvendinta.

1929 m. inžinierius J. Smilgevičius parašė Lietuvos vyriausybei raštą, kuriame nurodė, kad viena krašto atsilikimo priežasčių – menkas Lietuvos elektrifikavimas – vienas Lietuvos gyventojas per metus sunaudoja 5 kWh elektros energijos, kai Norvegijoje vienam gyventojui tenka 3000 kWh. Išeitis – panaudoti Lietuvos hidroresursus ir statyti hidroelektrines ant Nemuno ties Petrašiūnais, Prienais ir Nemaniūnais, ant Neries – ties Jonava. Turi būti išnaudotos ir mažesnės upės – Minija, Jūra, Šventoji, Dubysa, Šešupė ir kitos. Autorius pateikė ne tik techninius-ekonominius skaičiavimus, bet ir finansinius siūlymus, kaip sukaupti statyboms lėšų, kokie bus gaunami pelnai ir kaip bus grąžinamos skolos. Jo siūlomos hidroelektrinės per metus būtų pagaminusios kiekvienam gyventojui per 300 kWh elektros energijos.

Remiantis elektros ūkio aprašymo duomenimis, 1935 m. Lietuvoje buvo 96 hidroelektrinės.

Apie hidroelektrinę ant Nemuno buvo išleista net atskira knygelė, tačiau Lietuvos energetikoje įsitvirtinęs užsienio kapitalas įvairiais būdais trukdė rimtai svarstyti vietinių energetikų siūlymus. Tik 1955 m. pradėta statyti ir 1959 m. pradėjo veikti pirmieji du 90 MW Kauno hidroelektrinės agregatai. Pastačius Ignalinos AE, prireikė balansuojančios ir kompensuojančios elektrinės, todėl buvo pradėta statyti ir 1992 m. pradėjo veikti 900 MW Kruonio hidroakumuliacinės elektrinės pirmasis ir antrasis agregatas.

Pastaruoju metu hidroenergetikai Lietuvoje vėl skiriama šiek tiek dėmesio, nors Lietuvos upių potencinė energija ir nėra didelė, palyginus su biokuro teikiamomis galimybėmis.

Šiuo metu Lietuvoje veikia 84 mažosios hidroelektrinės.

 Privalumai 
Hidroelektrinės gaminama elektra yra pigesnė už gaminamą šiluminėje elektrinėje, nepaisant to, kad brangiai kainuoja užtvankos statyba, nes naudoja praktiškai nemokamą kurą. Be to, vanduo yra atsinaujinantis energijos šaltinis, leidžiantis pagal galimybes sumažinti dažniausiai importuojamų kuro rūšių – anglių, naftos produktų ir gamtinių dujų poreikius energijos gamybai. Elektros gamyba hidroelektrinėje neteršia aplinkos. Hidroelektrinės agregatus galima greitai įjungti ir išjungti pagal elektros energijos poreikio padidėjimą ar sumažėjimą.

 Trūkumai 
Statyba vyksta palyginus ilgai. Užtvankos suformuotas vandens telkinys užima dideles teritorijas, dažniausiai visam laikui palaidodamas žemės ūkio naudmenis. Daugelio hidroelektrinių užtvankos sutrikdo natūralią žuvų migraciją į nerštavietes, todėl nukenčia gamta.

 Paplitimas 
2019 m. duomenimis, daugiausiai elektros energijos hidroelektrinėse pagamina: Kinija (1302 TWh), Kanada (398 TWh), Brazilija (387 TWh), JAV, (274 TWh), Rusija (190 TWh).https://www.statista.com/statistics/474799/global-hydropower-generation-by-major-country/

Didžiausia pasaulyje hidroelektrinė pastatyta Kinijoje – Trijų tarpeklių užtvanka, ant Jangdzės upės. Jos maksimali galia siekia 22 500 MW.

 Hidroelektrinės 
Didžiausios pasaulio hidroelektrinės

PavadinimasValstybėStatybos metaiGalia, MWTrijų tarpekliųKinija2006-2011 22 500ItaipuBrazilija – Paragvajus1984–1991–2003 14 000Guri Venesuela 1986 10 200Grand Kulee JAV, Vašingtonas1942–1980 6 809Sajanų Šušenskaja Rusija 1983 6 721Roberto-Burasos Kanada 1981 5 616Čerčilio krioklys Kanada 1971 5 429Jasireta Argentina – Paragvajus 1998 4 050Geležinių vartų Rumunija – Serbija 1970 2 280Asuanas Egiptas 1970 2 100

Didžiausios hidroelektrinės Lietuvoje
ElektrinėĮrengta galia, MWGeneruojanti galia (be savų reikmių), MWHidro ir hidroakumuliacinės elektrinės1027837Kruonio HAE900760Kauno HE100,850,4

Mažesnės hidroelektrinės Lietuvoje

215px|thumb|Užvenčio mažosios generatorius ir turbina
215px|thumb|Krūminių mažoji hidroelektrinė ant Versekos upės
215px|thumb|Krūminiai|Krūminių mažosios hidroelektrinės mašinų pastatas
215px|thumb|Krūminių mažosios hidroelektrinės apatinis baseinas
|215px|thumb|Svobiškio hidroelektrinė
215px|thumb|Antalieptės hidroelektrinė

Mažosios hidroelektrinės Įrengta galia, MWMažosios hidroelektrinės – iš viso26,44RST13,832Vilniaus regionasAukštadvario HE (Trakų raj.)0,180Bagdanonių HE (Trakų raj.)0,090Eišiškių HE (Šalčininkų raj.)0,180Grigiškių HE (Grigiškės)0,400UAB Motiejūnų HE (Širvintų raj.)0,240Lentvario HE (Trakų raj.)0,060Elektrėnų HE (Elektrėnai)0,150Semeliškių HE (Elektrėnų savivaldybė)0,050Upėtakių ūkio HE (Elektrėnų sav.)0,008Širvintų tvenkinio HE (Širvintų raj.)0,180Bartkuškio HE (Širvintų raj.)0,150Rokantiškių HE (Vilnius)0,130Panevėžio regionasŽiobiškio HE0,015Akmenių HE (Kupiškio raj.)0,050Angirių HE (Kėdainių raj.)1,300Juodkiškių HE (Kėdainių raj.)0,510Bublių HE (Kėdainių raj.)0,150Labūnavos HE (Kėdainių raj.)0,160Stirniškių HE (Kupiškio raj.) 0,055Spiečiūnų HE0,020Dvarninkų HE (Pakruojo raj.)0,450Alytaus regionasVarėnos HE0,015Druskininkų HE (Druskininkai)0,050Kapčiamiesčio HE (Lazdijų raj.)0,140Baltosios Ančios HE (Lazdijų raj.)0,650Puskelnių HE (Marijampolės savivaldybė)0,250Antanavo HE (Marijampolės sav.)0,450Marijampolės HE (Marijampolė)0,160UAB „Karolinos HES“ HE (Marijampolės sav.)0,530Netičkampio HE (Marijampolės raj.)0,240Krūminių HE0,160Lakinskų HE (Marijampolės sav.)0,150Pilviškių HE (Vilkaviškio raj.)0,220Liudvinavo HE (Vilkaviškio raj.)0,250Utenos regionasAntalieptės HE (Zarasų raj.)2,550Gabrelių HE (Anykščių raj.)0,050Pabradės HE (Širvintų raj.)0,315Pabradės kartono fabriko HE (Pabradė)0,132Padysnio HE (Ignalinos raj.)0,150Valtūnų HE (Ukmergės raj.)0,160Svobiškio HE (Molėtų raj.)0,045Kavarsko HE (Anykščių raj.)1,500Žeimenos HE0,132Šventosios HE0,180Kadrėnų HE (Ukmergės raj.)0,075UAB „Karolinos HES“ HE0,530Kemų HE0,110Puodkalių HE0,110VST12,603Kauno regionasPastrėvio HE (Kaišiadorių raj.)0,350Bublių HE (Kaišiadorių raj.)0,450Jundėliškių HE (Prienų raj.)0,210Jurbarkų HE (Jurbarko raj.)0,675Klaipėdos regionasUbiškės HE (Telšių raj.)0,350Sukončių HE (Telšių raj.)0,320Gondingos HE (Plungės raj.)0,850Skuodo HE (Skuodo raj.)0,220Puodkalių HE (Skuodo raj.)0,110Kernų HE (Skuodo raj.)0,110Jucių HE (Telšių raj.)0,120Biržuvėnų HE (Telšių raj.)0,200Balsių HE (Akmenės raj.)0,187Baltininkų HE (Telšių raj.)0,250Alsėdžių HE (Telšių raj.)0,055Šiaulių regionasRenavo HE (Mažeikių raj.)0,300Juodeikių HE (Mažeikių raj.)0,820Krūminių HE (Mažeikių raj.)0,160Šerkšnėnų HE (Mažeikių raj.)0,064Kulšėnų HE (Mažeikių raj.)0,110Skleipių HE (Mažeikių raj.)0,264Vaitiekūnų HE0,355Viekšnių malūnas HE0,095Kairiškių HE (Mažeikių raj.)0,110Rakiškio HE (Akmenės raj.)0,270Gudų HE (Mažeikių raj.)0,264Gulbinų HE (Radviliškio raj.)0,090Dvariukų HE (Pakruojo raj.)0,450Balskų HE (Tauragės raj.)2,914Rudikių malūno HE (Akmenės raj.)0,070Ukrinų HE (Mažeikių raj.)0,110Plikių HE (Raseinių raj.)0,098Leckavos HE (Mažeikių raj.)0,125Kaulakių HE (Raseinių raj.)0,160Užvenčio HE (Kelmės raj.)0,024Kapėnų HE (Mažeikių raj.)0,288Jautakių HE (Mažeikių raj.)0,250Kuodžių HE (Mažeikių raj.)0,600Vadagių HE (Mažeikių raj.)0,110Sablauskių HE (Akmenės raj.)0,045

 Literatūra 
 Hidroelektrinių miražai Lietuvoje, 1909–2009 / Stasys Bilys. – Vilnius: Trys žvaigždutės, 2010. – 152 p.: iliustr. – ISBN 978-609-431-001-0

 Išnašos