Povonzkų kapinės

Povonzkų kapinės (lenk. Cmentarz Powązkowski) – seniausios ir svarbiausios Varšuvos kapinės Varšuvos senamiesčio Volios (Wola) rajone, tarp Spokojna, Okopowa, Powązkowska, Smętna, Wawrzyszewska, Ostroroga ir Tatarska gatvių. Užima 43 ha, vienu mažiau, negu Vatikanas.

Nuo 2014 m. priskiriamas prie Lenkijos istorijos paminklų.2014 m. liepos 3 d. Lenkijos Respublikos Prezidento įsakymas (lenkų k.) (prieiga 2014-10-06)

 Istorija 
Įkurtos 1790 m. seniūno Merkelio Korvino Šymanovskio dovanotame 2,6 ha sklype. Pašventintos 1792 m. gegužės 20 d. Abiejų Tautų Respublikos karalius Stanislovas Augustas ir jo brolis Michalas Poniatovskis davė lėšų, kad kapinėse būtų pastatyta bažnyčia. Pagal architekto Dominiko Merlinio projektą ji baigta 1793 m.

Kapinės buvo uždaromos 19 kartų, paskutinį – 1971 m. Antrojo pasaulinio karo metais jos nukentėjo – iki šiol didelė dalis antkapių prie Apkasų (Okopowa) gatvės liko sudaužyti. Karo metais Armija Krajova kapinėse laikė ginklus, amuniciją, per kapines ėjo kelias į Varšuvos getą.

Kapinėse palaidota daugiau kaip 2,5 mln. garsių ir nusipelniusių Lenkijai žmonių, nuo Tado Kosciuškos iki 1944 m. Varšuvos sukilimų dalyvių iki mokslininkų, menininkų, bažnyčios, politikos, valstybės ir visuomenės veikėjų. Mauzoliejuje palaidotos koncentracijos stovyklų aukos. Vienos iš kapinių, kur karstai buvo laidojami katakombose.

 Pastabos 
 Senųjų Povonzkų nereikia painioti su Komunalinėmis Povonzkų kapinėmis, kuriose taip pat palaidota nemažai nusipelniusių žmonių.
 Laidojama tik leidus Varšuvos metropolito kurijai.
 Kapines prižiūri Visuomeninis senųjų Povonzkų statinių priežiūros komitetas.

 Kapinėse palaidoti 

 Janas Albertrandis (1731–1808) – istorikas
 Ježis Andžejevskis (1909–1983) – rašytojas, publicistas
 Francišekas Arminskis (1789–1848) – astronomas, Varšuvos observatorijos direktorius
 Tadeušas Bairdas (1928–1981) – kompozitorius
 Aleksandras Bardinis (1913–1995) – lenkų kino ir teatro aktorius bei režisierius.
 Elžbieta Barščevska (1913–1987) – aktorė
 Hanka Bielicka (1915–2006) – aktorė ir kabareto šokėja
 Antonis Blankas (1785–1844) – dailininkas
 Janas Blochas (1836–1902) – finansistas, ekonomistas, filantropas
 Eugenia Bocquel (1799–1850) – prancūzų rašytoja
 Edvardas Romualdas Boguslavskis (1848–1917) – istorikas
 Stanislavas Boguslavskis (1804–1870) – komediografas
 Vojcechas Boguslavskis (1757–1829) – aktorius, dramaturgas, „lenkų scenos tėvas“
 Karolis Bohdanovičius (1864–1947) – geografas
 Konradas Brandelis (1838–1920) – fotografas
 Janas Bulhakas (1876–1950) – fotografas, Vilniaus albumo autorius
 Bronislavas Chlebovskis (1846–1918) – literatūros istorikas
 Janas Cybis (1897–1972) – dailininkas, pedagogas
 Marija Dombrovska (1889–1965) – rašytoja
 Ignas Dobžinskis (1807–1867) – kompozitorius
 Tadeušas Dolenga (1898–1939) – rašytojas
 Piotras Dževieckis (1865–1943) – Varšuvos prezidentas
 Edmundas Fetingas (1927–2001) – aktorius, dainininkas (Keturi tankistai ir šuo)
 Francišekas Fuchsas (1798–1885), praminininkas (Czekoladki Fuchsa)
 Vojciechas Gersonas (1831–1901) – dailininkas
 Juzefas Goslavskis (1908-1963) - skulptorius, medalių autorius
 Vladislavas Grabskis (1874–1938) – politikas, ekonomistas, istorikas, pinigų reformos autorius
 Eva Grodecka (1904–1973) – harcerų judėjimo pradininkė
 Stanisław Gruszczyński (1891-1959) - dainininkas, kino filmų aktorius
 Rafalas Hadzievičius (1803–1886) – dailininkas, Dailiųjų menų mokyklos profesorius
 Konstantinas Hegelis (1799–1876) – skulptorius, Dailiųjų menų mokyklos profesorius, daugelio Povonzkų kapinių antkapių autorius
 Zbignevas Herbertas (1924–1998) – rašytojas
 Zygmuntas Hiubneris (1930–1989) – režisierius, aktorius, pedagogas
 Vladislavas Jablonskis (1872–1952) – Varšuvos prezidentas
 Tadeušas Jančaras (1926–1997) – aktorius
 Jakubas Karpinskis (1940–2003) – sociologas, istorikas
 Zbignevas Karpinskis (1906–1983) – architektas
 Stanislovas Kerbedis (1810–1899) – inžinierius, tiltų statytojas
 Kšyštofas Kieslovskis (1941–1996) – kino režisierius
 Andžejus Kijovskis (1928–1985) – rašytojas
 Janas Augustas Kisielevskis (1876–1918) – dramaturgas
 Stefanas Kisielevskis (1911–1991) – prozaikas, publicistas, kompozitorius
 Vaclavas Kisielevskis (1943–1986) – Stefano sūnus, pianistas
 Zigmuntas Kisielevskis (1882–1942) – Stefano tėvas, rašytojas
 Hugo Kolontajus (1750–1812) – politikas, filosofas
 Kšyštofas Komeda (1931–1969) – džiazo kompozitorius
 Stanislovas Konarskis (1700–1773) – rašytojas, pedagogas, Collegium Nobilium steigėjas
 Adamas Amilkaras Kosinskis (1814–1893) – heraldikas
 Juzefas Kosinskis (1753–1821) – dailininkas
 Francišekas Kostrževskis (1826–1911) – dailininkas, iliustratorius, karikatūristas
 Marija Kovnacka (1894–1982) – rašytoja
 Janas Juzefas Lipskis (1926–1991) – literatūros istorikas, politinis veikėjas
 Stanislovas Liubomirskis (1704–1793) – Kijevo vaivada
 Antonis Malčevskis (1793–1826) – poetas, pirmosios romantiškos poemos „Marija“ autorius
 Francišekas Malčevskis (1754–1819) – pirmasis Lenkijos Karalystės primas
 Stanislavas Mazuras (1905–1981) – matematikas
 Stefanas Mazurkievičius (1888–1945) – matematikas
 Dominikas Merlinis (1730–1797) – architektas, Lazienkų projektuotojas
 Gvidonas Miklaševskis (1912–1999) – karikatūristas, satyrikas
 Andžejus Milošas Miłosz (1917–2002) – Česlovo Milošo brolis, Kino režisierius dokumentalistas
 Stanislovas Moniuška (1819–1872) – kompozitorius
 Joana Narutavičienė (1868-1948) – mokytoja, Lietuvos nepriklausomybės akto signataro Stanislovo Narutavičiaus žmona
 Česlavas Nemanas (1939–2004) – muzikas
 Janas Novakas (1914–2005) – politikas, publicistas, rašytojas, „Radio Wolna Europa“ direktorius
 Pranciškus Novodvorskis (1859-1924) - advokatas, politikas, publicistas, Lenkijos aukščiausiojo teismo teisėjas
 Antonis Edwardas Odiniecas (1804–1885) – poetas, Adomo Mickevičiaus bičiulis
 Mykolas Kazimieras Oginskis (1730–1800) – magnatas, Lietuvos Didysis etmonas, Lietuvos vaivada
 Kazimiežas Opalinskis (1890–1979) – aktorius
 Agnieška Osiecka (1936–1997) – poetė, dainų tekstų autorė
 Ludwikas Osinskis (1775–1838) – literatas, Varšuvos universiteto profesorius
 Salomėja Palinska (1835–1873) – Vilniaus ir Varšuvos teatrų aktorė
 Janas Parandovskis (1895–1978) – rašytojas, vertėjas
 Bronislavas Pavlikas (1926–2002) – aktorius
 Marekas Perepečko (1942–2005) – aktorius
 Aleksandra Piłsudska (1882–1963) - antroji Juzefo Pilsudskio žmona
 Michalas Poniatovskis (1736–1794) – Lenkijos primas
 Eugenijus Priviezencevas (1946–2005) – teatro ir kino aktorius, režisierius
 Boleslavas Prusas (1847–1912) – rašytojas
 Kazimiežas Pužakas (1883–1950) – Lenkijos socialistų partijos veikėjas
 Marianas Rejevskis (1905–1980) – matematikas, kriptologas (Enigma)
 Vladislavas Reymontas (1867–1925) – rašytojas
 Edvardas Rydz-Šmigla (1886–1941) – Lenkijos maršalas
 Francišekas Ryx (1732–1799) – karaliaus Stanislovo Augusto kamerdineris
 Walery Roman (1877-1952) - advokatas, Lenkijos senato narys
 Adrius Sicinskis (1924–2006) – profesorius, sociologas
 Vladislavas Sila-Novickis (1913–1994) – advokatas, gynėjas politiniuose procesuose
 Frederikas Skarbekas (1792–1866) – ekonomistas, politikas, istorikas, Frederiko Šopeno krikštatėvis
 Vladislavas Skočilas (1883–1934) – grafikas, dailininkas
 Zigmuntas Slominskis (1879–1943) – Varšuvos prezidentas
 Helena Stankiewicz (1904–1996) – rašytoja
 Jarema Stempovskis (1925–2001) – aktorius, dainininkas
 Ježis Valdorfas (1910–1999) – rašytojas
 Michalas Valickis (1904–1966) – meno istorikas
 Stanislavas Vengrickis (1765–1845) – teisininkas, dukart Varšuvos prezidentas
 Henrikas Vieniavskis (1835–1880) – kompozitorius
 Vitoldas Vaitkievičius (1879–1909) – dailininkas
 Stanislavas Vojciechovskis (1869–1953) – Lenkijos prezidentas
 Andžejus Zavada (1928–2000) – alpinistas
 Janas Zumbachas (1915–1986) – lakūnas
 Janas Žondkovskis (1860–1934) – generolas 
 Vojcechas Žyvny (1756–1842) – pirmasis Frederiko Šopeno mokytojas

 Išnašos 

 Nuorodos 

Kategorija:Varšuvos architektūra
Kategorija:Kapinės