Astravas (Gardinas)

Ãstravas  (, ) – miestas šiaurės vakarų Baltarusijoje, Gardino srityje, prie Aluošios ir Malkos upių, 20 km į šiaurę nuo Ašmenos, 55 km į rytus nuo Vilniaus. Astravo rajono centras. Išvystyta medienos, maisto pramonė. Miestelio apylinkėse 2019 m. iškilo pirmoji šalyje Astravo atominė elektrinė.Delfi. Baltarusijos atominė elektrinė bus statoma 55 km nuo Vilniaus


 Etimologija 

Astravo gyvenvietė ir dvaras vardą gavo nuo salos (), kurią juosė 3 sutekantys upeliai.

 Istorija 

1468 m. Jurgis Goštautas Astravo dvare pastatydino pirmąją katalikų bažnyčią. 1474 m. Kijevo vaivada Martynas Goštautas čia įsteigė dominikonų vienuolyną. 1537 m. Astravas atiteko Naugarduko vietininkui Stanislovui Goštautui, apie 200 metų priklausė Korsakams. 1616 ar 1618 m. Jonas Mykolas Korsakas atstatė apgriuvusią dominikonų bažnyčią ir jai išlaikyti paskyrė du kaimus su žmonėmis. 1787 m. Astravo bažnyčia buvo perstatyta ir įgavo ryškius vėlyvojo baroko bruožus. 1866 m. carinės Rusijos valdžia vienuolyną uždarė, o bažnyčią pavertė stačiatikių cerkve. 1918 m. bažnyčia grąžinta katalikams.Bronius Kviklys. Mūsų Lietuva. Vilnius: Mintis, 1989, p. 199. XIX a. Astravas buvo miestelis Vilniaus apskrities Varnionių valsčiuje.

XX a. valdė Lenkija. 1939 m. užimtas sovietų, priskirtas Baltarusijos SSR. 1942–1944 m. per nacių okupaciją priskirtas Lietuvos generalinei srities Svierių apskričiai. Po Antrojo pasaulinio karo tapo rajono centru, gavo miesto tipo gyvenvietės teises. 2012 m. suteiktos miesto teisės.

 Lietuviai 

Astravo apylinkės nuo seno buvo gyvenamos lietuvių. Jos įėjo į ištisinį lietuvių kalbos arealą, gyvenviečių pavadinimai lietuviški. XIX a. viduryje Astravas atsidūrė lietuvių ir baltarusių (gudų) kalbų paribyje: Astravo parapijos pietinė dalis jau buvo gerokai subaltarusėjusi, o šiaurinė dalis tebebuvo lietuviška. Tada lietuviškai kalbėjo apie 60 proc. parapijos žmonių. XIX a. antroje pusėje pradėjo baltarusėti ir parapijos šiaurinė dalis.

Prieš Pirmąjį pasaulinį karą lietuviškai kalbėjo parapijos šiaurės rytuose (Gervėčių pusėje). Po Antrojo pasaulinio karo ir čia lietuviškai mokėjo tik vyresnioji karta.

 Sportas 
 FK Astravec (futbolo klubas);
 Astravo miesto stadionas, kurio talpa – 1000 žiūrovų.

 Šaltiniai 

Kategorija:Gardino srities miestai
Kategorija:Astravo rajono gyvenvietės