Gardino sritis

Gardino sritis (, ) – sritis vakarų Baltarusijoje. Pietuose ribojasi su Bresto, rytuose – su Minsko, šiaurės rytuose – su Vitebsko sritimis. Vakaruose turi sieną su Lenkija, šiaurėje – su Lietuva. Administracinis centras – Gardinas.

 Geografija 

Didžiąją dalį teritorijos užima kalvota lyguma su pietryčiuose iškilusia Naugarduko aukštuma (aukštis apie 323 m). Klimatas vidutinių platumų, kontinentinis. Vidutinė sausio temperatūra -6 °C, liepos 18 °C. Per metus iškrinta apie 650 mm kritulių. Svarbiausios upės – Nemunas ir Vilija. Pušų, beržų, alksnių miškai užima penktadalį srities ploto. Į Gardino sritį įeina dalis Belovežo girios.

 Gyventojai 

Iki slavų atėjimo X–XI a. čia gyveno baltų gentis jotvingiai. Gardinas ir jo apylinkės ilgą laiką buvo lietuvių etnografiniame plote (iki XIX a.). Lietuviai Gardino srityje kalba pietų aukštaičių (vakarų dzūkų) patarme.

Srityje gyvena 1,064 mln. gyventojų (apie 12 % šalies gyventojų). Tautinė sudėtis: baltarusiai (60,2 %), lenkai (26,8 %), rusai (10 %), ukrainiečiai (1,8 %), žydai (0,4 %), totoriai (0,2 %), lietuviai (0,3 %).

 Administracinis suskirstymas 

Sritis suskirstyta į 17 rajonų:

 Astravo rajonas
 Ašmenos rajonas
 Berastavicos rajonas
 Gardino rajonas
 Kareličų rajonas
 Lydos rajonas
 Mastų rajonas
 Naugarduko rajonas
 Slanimo rajonas
 Smurgainių rajonas
 Svisločiaus rajonas
 Ščiutino rajonas
 Valkavisko rajonas
 Varanavo rajonas
 Vijos rajonas
 Zelvos rajonas
 Zietelos rajonas
</div>

 Ekonomika 

Chemijos, mašinų, lengvoji, maisto, statybinių medžiagų, medienos apdirbimo pramonė, durpių gavyba. Veika Gardino ŠE. Auginamos grūdinės kultūros (kviečiai, miežiai, rugiai), cukriniai runkeliai, linai, bulvės, veisiami galvijai.

 Didžiausi miestai 
 Gardinas – 314,8 tūkst. gyv.
 Lyda – 98,2
 Slanimas – 51,6
 Valkaviskas – 46,8
 Smurgainys – 36,7
 Naugardukas – 30,8
 Kareličai – 30,0
 Mastai – 17,4
 Ščiutinas – 16,0
 Ašmena – 14,9

 Šaltiniai 

 [ Gardino srities gyvenvietės 2009 m.]  Mashke.org