Niūriaspalvis auksavabalis

Niūriaspalvis auksavabalis (Šerdvabalis) (Osmoderma barnabita, sin. Osmoderma eremitaNiūriaspalvis auksavabalis, Saugomų rūšių informacinė sistema) – auksavabalių (Cetoniidae) šeimos vabalas. Kūnas 22–32 mm ilgio, juodas ar juodai rudas, kiek metališko atspalvio. Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą, saugoma.Niūriaspalvis auksavabalis, Lietuvos raudonoji knyga

 Taksonomija 
Taksonomija nėra galutinai nusistovėjusi. Kurį laiką Europoje gyvenantys Osmoderma genties vabalai buvo laikomi viena rūšimi – Osmoderma eremita. Tačiau, atlikus eilę tyrimų, nustatyta, jog po šia rūšimi yra kelios panašios rūšys ir ji išskaidyta į Osmoderma eremita, Osmoderma cristinae, Osmoderma italicum, Osmoderma lassallei ir Osmoderma barnabita. Lietuvoje iš šių rūšių gyvena tik Osmoderma barnabita.

 Išvaizda 
Vabalai 23–39 mm ilgio, juodos arba juodai rudos spalvos. Priešnugaris siauresnis už antsparnius. Patinai priešnugarėlėje turi įdubą.Simonas Pileckis. Lietuvos vabalai. Vilnius: Mokslas, 1976, p. 98 Lervos apie 7 cm ilgio, jų kūnas su trumpais šereliais, baltai gelsvas su pilkesne galine dalimi, galva tamsiai oranžinė. Lervos išoriškai panašios į marmurinio auksavabalio lervas, neretai randamas panašiose buveinėse. Kokonas apie 30 mm ilgio.Niūriaspalvio auksavabalio (Osmoderma barnabita Motschulsky, 1845) monitoringo metodika, atnaujinta pagal projekto LIFE OSMODERMA patirtį, Lietuvos gamtos fondas

 Biologija 

Lervos vystosi trūnijančioje lapuočių medienoje, dažniau ąžuolo, nors tinka ir kiti medžiai (drebulė, klevas, liepa). Vystymosi trukmė – 2–3 metai. Vabalai skraido dieną gegužės–rugpjūčio mėn. Aptinkami pamiškėse ar miško aikštelėse ant įvairių augalų žiedų, medžių kamienų, drevėse. Maitinasi sula, nektaru. Kvepia degutu. Suaugėliai geba skristi, tačiau skrenda tik nedaugelis ir dažniausiai ne daugiau šimto metrų, todėl plinta ribotai. Laisvėje vabalai gyvena maždaug mėnesį, laboratorijos sąlygomis gali gyventi daug ilgiau.

Patelės padeda apie 30 kiaušinėlių į medžių dreves. Medžių kamiene daug metų gali gyventi kelios kartos lervų, kol sunaudojamos maistinės medžiagos.Liutauras Raudonikis. Europos Sąjungos Buveinių direktyvos saugomos rūšys. Lututė, 2006

 Paplitimas 

Aptinkamas didžiojoje dalyje Europos, tačiau dėl savo retumo saugomas, įtrauktas į Berno konvenciją, IUCN Europos saproksilinių vabalų raudonąją knygą, ES Buveinių direktyvos II ir IV priedus.Skilusi niūriaspalvio auksavabalio tapatybė: Osmoderma eremita vs. Osmoderma barnabita, Lietuvos gamtos fondas

Lietuvoje dažniausiai aptinkami tik pavieniai vabalai centrinėse ir vakarinėse šalies dalyse. Dėl savo retumo rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Vabalų populiacijai grėsmę kelia sanitarinių kirtimų metu neišsaugomi seni drevėti medžiai.

 Vaizdavimas mene 

Kauno Ąžuolyne 2024 m. rugsėjį buvo atidengta niūriaspalviui auksavabaliui skirta skulptūra, nes parkas yra viena iš rūšies buveinių. Skulptūros autorius – Lukas Šiupšinskas.Ąžuolyne – naujas gyventojas: skulptūroje įamžintas žymiausias Kauno vabalas, Kas vyksta Kaune, 2024/09/28

 Šaltiniai 

 Taip pat skaitykite 
 Lietuvoje gyvenantys auksavabaliai vabalai

Kategorija:Auksavabaliai