Lengvoji atletika

Lengvoji atletika – integralinė sporto šaka, apimanti ėjimo, bėgimo, metimų, šuolių rungtis. Pavadinimas kilęs nuo  – „varžybos, kova“, o žodis „lengvoji“ naudojamas atskirti šią sporto šaką nuo sunkiosios atletikos (sunkumų kilnojimas, imtynės). Nuo pirmųjų 1896 m. vasaros olimpinių žaidynių įtraukta į olimpinę programą.

Primityvia forma lengvosios atletikos varžybos buvo rengiamos Senovės Egipte prieš daugiau kaip 4000 metų ir tik apie 1500 m. pr. m. e. jos buvo susistemintos Kretoje. Vėliau kretiečių pavyzdžiu pasiekė ir achajų. Žodis „atletas“ kilo iš graikiško žodžio „athlos“, reiškiančio rungtyniavimą, o „stadionas“ iš senovės graikų atstumo mato, kuris lygus maždaug 180 metrų.

Atletika buvo vienintelė sporto šaka pirmojoje Graikijoje vykusioje Olimpiadoje 776 m. pr. m. e. Bėgimo, šuoliavimo ir pan. varžybas organizuodavo ir kitose šalyse, tačiau jos dažnai buvo ne sportinio, o kovinio pobūdžio. Naujosios lengvosios atletikos rungtynės, kuriose daugiausia buvo varžomasi bėgimo ir ėjimo rungtyse, pradėtos rengti Anglijoje XVII a. pabaigoje ir XVIII a. pradžioje. Pirmosios rungtynės tarp profesionalių atletų ir lažybos dėl jų rezultatų atsirado XIX a. pradžioje. Apie 1860 metus varžybos išpopuliarėjo Oksfordo ir Kembridžo universitetuose, o 1866 m. įvyko pirmasis oficialus Jungtinės Karalystės lengvosios atletikos čempionatas. Vėliau šis sportas ėmė populiarėti JAV ir žemyninėje Europos dalyje. Pirmosiose naujųjų laikų olimpinėse žaidynėse buvo varžomasi daugiausiai bėgimo ir stadiono rungtyse.

 Rungtys 
Lengvąją atletiką sudaro šios rungtys:
 Sportinis ėjimas – ėjimo rungtys, apimančios nuotolius nuo 1 iki 50 km;
 Bėgimas (be kliūčių, stadione) – rungtys skirstomos į trumpuosius nuotolius (sprintas, nuo 60 m iki 400 m), vidutinius (nuo 800 m iki 2000 m), ilguosius nuotolius (nuo 3000 m iki 10 000 m) ir ilgiausiuosius (nuo 10 000 m iki 30 000 m), prie šios grupės priskiriami krosai (lauko sąlygomis, paprastai ilgos distancijos iki 30 000 m), maratono bėgimas (bėgant plentu, kurio oficialus ilgis – 42,2 km) ir ultramaratono bėgimas (bėgant plentu, kurio ilgis – 100 km);
 Bėgimas su kliūtimis (stadione) – barjerinis bėgimas (nuo 50 m iki 400 m, su barjerais) ir kliūtinis bėgimas (nuo 1500 m iki 3000 m, su įvairiomis kliūtimis);
 Estafetinis bėgimas (stadione) – įvairių nuotolių ir įvairaus bėgančiųjų skaičiaus estafetės (pvz., 4 x 100 m, 4 x 400 m, 400 + 300 + 200 + 100 m).
 Šuoliai – į aukštį, su kartimi, į tolį, trišuolis;
 Metimai – rutulio stūmimas, ieties metimas, disko metimas, kūjo metimas; įrankių svoris skiriasi atsižvelgiant į amžių ir lytį;
 Daugiakovė – septynkovė (moterų), dešimtkovė (vyrų, jaunimo); rungtys truputį skiriasi lauko ir uždarų patalpų varžybose.

 Organizavimas 

Dauguma lengvosios atletikos treniruočių ir varžybų gali vykti uždarose patalpose (lengvosios atletikos manieže), tačiau pavasarį ir vasarą paprastai organizuojama lauke (stadionuose arba gamtos plotuose).
Vyrai ir moterys rungiasi atskirai, taip pat atskirai varžosi skirtingos amžių grupės.

Bėgikai iš pradžių neturėjo startavimo atsparų, todėl tiesiog suformuodavo atsparą žemėje patys. Vėliau jos buvo pradėtos gaminti iš medžio, o šiomis dienomis tai portatyvinis metalinis įtaisas. Nuo 1928 m. atsparos naudojamos distancijose iki 400 m, kad atletas tvirčiau atsispirtų ir nepaslystų starto metu. Tarptautinėse varžybose jos jungiamos prie įrenginio, nustatančio netikrus startus. Bėgimo lenktynės prasideda starto teisėjui iššovus iš pistoleto. Starto šūvis įjungia elektroninį laikmatį arba kitą patvirtintą įrenginį, kuris nustato oficialius rezultatus. Iki 10000 m distancijose laikas matuojamas šimtųjų sekundes dalių tikslumu, ilgesnėse distancijose dešimtųjų ar sekundės tikslumu. Ties stadiono finišo linija yra įrengiama kamera, kuri fiksuoja kertančius liniją. Ji filmuoja nuolat ir yra sinchronizuota su laikrodžiu, matuojančiu laiką šimtosiomis sekundės dalimis.

Šuolio į tolį, trišuolio ir sprinto iki 200 m rungtyse anemometru yra matuojamas vėjo greitis. Jeigu pasiekiamas rekordas, bet į nugarą pūtė didesnis nei 2 m/s vėjas – rekordas nefiksuojamas.

Metimo rungtyse tris teisėjai matuoja atstumą sertifikuota plienine rulete. Matavimai atliekami nuo apskritimo, kuriame buvo atletas metimo metu centro arba apskritimo lanko iki projekcijos, kur mestas įrankis pasiekė žemę. Oficialiai fiksuojamas atstumas, priklausomai nuo rungties, yra 1 ar 2 cm trumpesnis už tikrąjį. Tokia pat sistema naudojama šuolio į tolį ir trišuolio rungtyse.

 Stadionas 
Stadione, kuriame rengiamos oficialios varžybos, turi būti 400 m ilgio bėgimo trekas, suskirstytas į 6 arba 8 takelius, vietos šokinėjimo ir mėtymo rungtims stadiono viduryje, bei vandens kliūtis bėgimui su kliūtimis. Bėgimo rungtyse bėgama prieš laikrodžio rodyklę taip, kad atletų kairė ranka būtu nuolat nukreipta į vidinę tako pusę.

Kad stadioną būtų galima naudoti ištisus metus, šiuolaikiniam trekui iškloti naudojama sintetinė guma arba poliuretanas išskyrus žole ir specialiais milteliais dengiamas vietas.

 Maniežas 
Maniežo arba uždarų patalpų stadionas lengvojoje atletikoje nuo lauko stadiono skiriasi specialiais 60 m bėgimo takeliais. Tokios trumpos distancijos bėgikai išvysto didelį greitį, bet neturi laiko sustoti, todėl už bėgimo takelių turi būti įrengta speciali minkšta dalis, jog atletai galėtu į ją lengvai atsitrenkti ir sustoti. Uždarų patalpų arenos nėra pritaikytos jokioms metimo rungtims, išskyrus rutulio stūmimui.

 Bendrosios taisyklės 
Varžybų eiga nustatoma burtų traukimu. Lengvaatlečiams, praleidusiems savo eilę rungtyje, nebeleidžiama kartoti bandymo. Sportininkai, pavėlavę dėl nepateisinamos priežasties, gali būti diskvalifikuoti tame bandyme. Lengvaatlečiai, antrą kartą pavėlavę atlikti bandymą, diskvalifikuojami tolesniems bandymams ir fiksuojamas rezultatas, pasiektas prieš diskvalifikavimą. Teisėjai gali dar kartą suteikti vieną bandymą, jei atletui buvo sutrukdyta. Rungtyniaujančių aprangą sudaro šortai (trumpikės), sportiniai bateliai ir aptemti marškinėliai. Ant aprangos būtinai turi būti raištis su atleto numeriu. Lengvaatlečiai gali dėvėti vieną batelį, du arba rungtyniauti basi. Maratono ir kroso rungtyse avalynė yra būtina. Siekiant padidinti sukibimą ant kiekvieno batelio gali būti iki 11 dyglių.

 Organizacijos 
Svarbiausia lengvosios atletikos organizacija yra Tarptautinė lengvosios atletikos federacija (IAAF), kuri atsakinga už pasaulio rekordų fiksavimą, stambių varžybų organizavimą, kvalifikacinių normatyvų nustatymą ir lengvosios atletikos sporto reglamentavimą. Išviso 213 šalių ir teritorijų savo nacionalines lengvosios atletikos asociacijas, kurios prižiūri vietinės reikšmės čempionatus ir fiksuoja rekordus. Jos suskirstytos į šešis regionus:

 ██ AAA – Azijos lengvosios atletikos asociacija
 ██ CAA – Afrikos lengvosios atletikos konfederacija
 ██ CONSUDATLE – Pietų Amerikos lengvosios atletikos konfederacija
 ██ EAA – Europos lengvosios atletikos asociacija
 ██ NACAC – Karibų, Šiaurės ir Centrinės Amerikos lengvosios atletikos asociacija
 ██ OAA – Okeanijos lengvosios atletikos asociacija

 Lengvoji atletika Lietuvoje 
Lengvosios atletikos veiklą ir čempionatų vykdymą šalyje prižiūri Lietuvos lengvosios atletikos federacija. Organizacija taip pat fiksuoja Lietuvos sportininkų pasiekiamus nacionalinius rekordus. Nuo 1921 m. vykdomi Lietuvos lengvosios atletikos čempionatai. Pirmieji šalies lengvaatlečiai pasirodė 1928 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Amsterdame, Nyderlanduose. 1934 m. Lietuvos lengvaatlečiai dalyvavo ir I Europos lengvosios atletikos čempionate, kuris vyko Italijoje, Turine.

+Olimpinėse žaidynėse iškovoti medaliai1956 m.Antanas Mikėnas20 km ėjimas2 vieta1960 m.Birutė KalėdienėIeties metimas3 vieta1972 m.Nijolė Sabaitė800 m bėgimas2 vieta1980 m.Remigijus Valiulis4x400 m bėgimas1 vieta1988 m.Romas UbartasDisko metimas2 vieta1988 m.Laimutė Baikauskaitė1500 m bėgimas2 vieta1992 m.Romas UbartasDisko metimas1 vieta2000 m.Virgilijus AleknaDisko metimas1 vieta2004 m.Virgilijus AleknaDisko metimas1 vieta2004 m.Austra SkujytėSeptynkovė2 vieta2008 m.Virgilijus AleknaDisko metimas3 vieta2012 m.Austra SkujytėSeptynkovė3 vieta
+Pasaulio čempionatuose iškovoti medaliai1983 m.Ana Ambrazienė400 m. b/b2 vieta1983 m.Galina MurašovaDisko metimas2 vieta1997 m.Virgilijus AleknaDisko metimas2 vieta1997 m.Remigija NazarovienėSeptynkovė3 vieta2001 m.Virgilijus AleknaDisko metimas2 vieta2003 m.Virgilijus AleknaDisko metimas1 vieta2005 m.Virgilijus AleknaDisko metimas1 vieta2017 m.Andrius GudžiusDisko metimas1 vieta2022 m.Mykolas AleknaDisko metimas2 vieta2022 m.Andrius GudžiusDisko metimas3 vieta2023 m.Mykolas AleknaDisko metimas3 vieta
+Europos čempionatuose iškovoti medaliai1958 m.Birutė ZalagaitytėIeties metimas2 vieta1966 m.Vladimiras Dudinas3000 m. su kl.3 vieta1971 m.Kęstutis ŠapkaŠuoliai į aukštį1 vieta1974 m.Kęstutis ŠapkaŠuoliai į aukštį2 vieta1978 m.Vilma BardauskienėŠuoliai į tolį1 vieta1978 m.Aleksandras Antipovas10000 m 3 vieta1986 m.Romas UbartasDisko metimas1 vieta1986 m.Vaclovas KidykasDisko metimas3 vieta1994 m.Nelė ŽilinskienėŠuoliai į aukštį3 vieta1998 m.Virgilijus AleknaDisko metimas3 vieta2002 m.Virgilijus AleknaDisko metimas2 vieta2006 m.Virgilijus AleknaDisko metimas1 vieta2012 m.Raivydas StanysŠuoliai į aukštį2 vieta2012 m.Lina Grinčikaitė100 m3 vieta2016 m.Airinė PalšytėŠuoliai į aukštį2 vieta2018 m.Andrius GudžiusDisko metimas1 vieta2018 m.Liveta JasiūnaitėIeties metimas3 vieta2022 m.Mykolas AleknaDisko metimas1 vieta2024 m.Mykolas AleknaDisko metimas3 vieta

 Nuorodos 

 LKKA informacija apie lengvąją atletiką 
 Lietuvos lengvosios atletikos federacijos svetainė