Karas ir taika

Karas ir taika (, Voyna i mir)  – istorinis epinis Levo Tolstojaus (1828–1910) romanas. Pirmą kartą išspausdintas 1865–1869 m. Vienas svarbiausių pasaulinės literatūros kūrinių. Laikomas geriausiu L. Tolstojaus literatūriniu pasiekimu, kartu su kitais didžiaisiais jo prozos veikalais, pavyzdžiui, „Ana Karenina“ (1873–1877).Charles Moser. „Encyclopedia of Russian Literature“. Cambridge University Press, 1992 m. 298–300 psl.https://www.theguardian.com/books/2005/oct/08/classics.leonikolaevichtolstoy

„Karas ir taika“ smulkmeniškai vaizduoja Prancūzijos invaziją į Rusiją bei Napoleono eros susidūrimą su caro valdoma visuomene, visa tai pateikiamas penkių rusų aristokratų šeimų akimis. Pirmoji romano dalis, paties autoriaus vadinta „1805 metai“, buvo skelbiama žurnale „Rusų pasiuntinys“ tarp 1865 ir 1867 m. Pats L. Tolstojus yra sakęs, jog „Karas ir taika“: „nėra romanas, daug mažiau – poema ir visiškai ne istorinė kronika.“ Didžiuliai knygos skyriai, ypač paskutinėje dalyje, yra labiau filosofinė diskusija, nei pasakojimas. Jis sudėtingai aiškina, kad geriausia rusų literatūra neatitinka standartų, todėl negalima vadinti „Karo ir taikos“ romanu. (Iš tiesų, L. Tolstojus pirmuoju romanu laikė kūrinį „Ana Karenina“).„War and Peace“ angliško leidimo įžanga. Wordsworth Editions, 1993 m. ISBN 978-1-85326-062-9

Į lietuvių kalbą romanas „Karas ir taika“ išverstas dar 1937 m. Viktoro Jocaičio ir išleistas Kaune. Vėliau buvo leidžiamas Eduardo Viskantos vertimas (Vilniuje 1949, 1959, 1968, 1978, 1999 metais, Kaune 2010 bei 2016 metais).

 Fabula 
Romane „Karas ir taika“ pasakojama 5 aristokratų šeimų – ypač Bezuchovų, Bolkonskių ir Rostovų istorija iki karo prieš Napoleoną 1805–1814 m. Karas siejamas su pasakojimu apie šeimos gyvenimo būdą. Romane atsispindi optimistinis tikėjimas humanizmu, asmenine laime (pvz., Nataša Rostova pilnatvės gyvenime pasiekia ištekėdama ir susilaukdama vaikų). Romane žmogaus laisvas apsisprendimas yra sąlygiškas, daug ką lemia istorinis determinizmas.

 Veikėjai 
Romane daugiau kaip 580 veikėjų. Pagrindiniai – Nataša Rostova, Nikolajus Rostovas, Napoleonas, Kutuzovas, Elena Kuragina, Anatolijus Kuraginas.
 Pjeras Bezuchovas – (grafas Piotras Kirilovičius Bezuchovas) – neteisėtas grafo Bezuchovo sūnus. Po sudijų užsienyje grįžta į Rusiją, kur jaučiasi nepritapėliu. Pjeras yra centrinė romano figūra ir dažnai paties L. Tolstojaus balsas kalbant apie religiją ar nesutarimus.
 Andejus Bolkonskis – (kunigaikštis Andrejus Nikolajevičius Bolkonskis) – tvirtas, tačiau skeptiškas personažas, linkęs į filosofiją, dalyvaujantis rusų armijos štabe Napoleono karų metu.
 Marja Bolkonska – (kunigaikštytė Marja Nikolajevna Bolkonska) – kunigaikščio Andrejaus sesuo, dievobaiminga moteris, kenčianti nuo ekscentriško tėvo valdžios, kuris siekia duoti dukrai puikų išsilavinimą.
 Grafas Ilija Andrejevičius Rostovas – Rostovų šeimos galva, dėl savo dosnumo kenčiantis dėl finansinių problemų.
 Grafienė Natalija Rostova – grafo Ilija Rostovo žmona, keturių Rostovų šeimos vaikų motina.

 Nuorodos 

 Tekstas (rusų k.)
 Angliškas audioįrašas svetainėje LibriVox.org
 Angliškas vertimas svetainėje Gutenberg.org
 Gutenberg.org teksto versijos skirtingais failų formatais  SiSU
 „Karas ir taika“ , pilnas tekstas su audioįrašu.
 Romano „Karas ir taika“ pagerbimas Tolstojaus romano vietovardžių žemėlapis, sudarytas Nikolo Dženkinso (2008).
 „Karas ir taika“ žemėlapis  Tolstojaus romano vietovardžių žemėlapis (2012).

 Šaltiniai 

Kategorija:Istoriniai romanai
Kategorija:Rusų literatūra
Kategorija:Levo Tolstojaus knygos