Liaudies Seimas

Liaudies Seimas – marionetinis sovietinis vadinamosios aukščiausios Lietuvos valdžios organas, veikęs 1940 m. liepos 21 d. – 1940 m. rugpjūčio 25 d. pagal Lietuvos Respubliką okupavusios SSRS vadovybės parengtą politinį scenarijų.Vytautas Tininis, Liaudies seimas, Visuotinė lietuvių enciklopedija, 2021-06-11. Nuoroda tikrinta 2023-08-11. Paskelbė Lietuvą socialistine respublika, priėmė deklaraciją dėl Lietuvos įstojimo į Sovietų Sąjungą.

Sovietų pastatyta vyriausybė 1940 m. liepos 14-15 d. rinkimus į Liaudies Seimą surengė neteisėtai ir paskubomis; kandidatų sąrašus išskirtinai sudarinėjo Lietuvos komunistų partija. Šie rinkimai buvo rengiami teroro sąlygomis, o rezultatai suklastoti.

 Teisinis pagrindas 
 SSRS ultimatumas Lietuvai 
1940 m. birželio 14 d. nacistinės Vokietijos kariuomenei užėmus Paryžių, Sovietų Sąjunga pasinaudojo šia aplinkybe, ir įteikė ultimatumą Lietuvai. Ultimatume buvo pareikalauta nuteisti vidaus reikalų ministrą K. Skučą, Saugumo departamento direktorių A. Povilaitį, sudaryti naują, sovietams priimtiną vyriausybę ir užtikrinti papildomo bei neriboto Raudonosios armijos kontingento įsileidimą į Lietuvą. Ultimatumo reikalavimas atsakyti į jį per 10 valandų pažeidė tarptautinę praktiką. Ultimatumo įteikimas taip pat buvo tik formalus žingsnis, nes SSRS jau buvo numačiusi okupuoti Lietuvą. V. Molotovas įteikdamas jį sakė:

Įteikdama ultimatumą Sovietų Sąjunga sulaužė visas sutartis su Lietuva: 1920 m. pasirašytą Lietuvos ir Sovietų Rusijos taikos sutartį, 1926 m. Nepuolimo sutartį, kuri 1934 m. buvo pratęsta ir galiojo iki 1944 m., ir 1939 m. sudarytą Savitarpio pagalbos sutartį.

 Okupacija 
1940 m. birželio 15 d. naktį Lietuvos vyriausybė nutarė priimti ultimatumą ir ryte atsakymas buvo praneštas V. Molotovui. 1940 m. birželio 15 d. SSRS kariuomenė įžengė ir netrukus okupavo Lietuvą. Netrukus į Kauną atvyko SSRS užsienio reikalų liaudies komisaro pavaduotojas Vladimiras Dekanozovas ir didelė grupė NKVD darbuotojų. Jie pradėjo formuoti Maskvai ištikimą vyriausybę.

 Naujoji vyriausybė 
Ministras pirmininkas ir, pasitraukus Antanui Smetonai, laikinasis prezidentas Antanas Merkys buvo priverstas perduoti valdžią Justui Paleckiui, kuris, konsultuodamasis su Vladimiru Dekanozovu ir Nikolajumi Pozdniakovu, 1940 m. birželio 17 d. sudarė naują vyriausybę. Ji susidėjo iš dviejų priešingų grupių – iš tautiškai nusistačiusių žmonių, kurie Maskvai buvo reikalingi tik todėl, kad naujoji vyriausybė turėtų pasitikėjimą Lietuvos visuomenėje, ir komunistų. Pirmajai grupei priklausė ministeris prof. Vincas Krėvė-Mickevičius, finansų ministeris inžinierius Ernestas Galvanauskas ir krašto apsaugos ministeris divizijos generolas Vincas Vitkauskas. Daugeliu atvejų juos palaikė žemės ūkio ministeris Matas Mickis ir švietimo ministeris Antanas Venclova. Antrai grupei priklausė teisingumo ministeris Povilas Pakarklis, vidaus reikalų ministeris Mečys Gedvilas ir sveikatos apsaugos ministeris dr. Moisiejus Leonas Koganas.

 Pasirengimas rinkimams 
1940 m. liepos 1 d. vyriausybė paskelbė rinkimus į seimą. 1940 m. liepos 6 d. paskelbtas Seimo rinkimų įstatymas. Tačiau jau liepos 7 d. Valstybės saugumo departamento direktorius Antanas Sniečkus patvirtino „Priešvalstybinių partijų: tautininkų, voldemarininkų, liaudininkų, krikščionių demokratų, jaunalietuvių, trockininkų, socialdemokratų, eserų, šaulių ir kt. vadovaujančio sąstato likvidacijos paruošiamųjų darbų ir operatyvinės likvidacijos planą“. Liepos 10–13 d. visos iki tol ir taip uždraustos (išskyrus tautininkus), arba tik pogrindyje veikusios politinės organizacijos faktiškai buvo eliminuotos iš rinkimų kampanijos. Suimta 2 tūkstančiai politinių veikėjų. Leista veikti tik Darbo sąjungai.

Įstatyme nustatytas rinkiminių apygardų skaičius ir kandidatų skaičius jose:
 Kauno – 10 kandidatų
 Alytaus – 9
 Marijampolės – 8
 Ukmergės – 9
 Panevėžio – 11
 Šiaulių – 14
 Vilniaus – 10
 Telšių – 8

 Rinkimai 

Rinkimai buvo numatyti 1940 m. liepos 14 d., Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininkas – Vladas Niunka. Rinkiminės ir balsų skaičiavimo komisijos buvo sudarytos iš komunistų ir kitų rūpestingai parinktų asmenų. Kandidatai taip pat buvo parinkti pagal kvotas – kiekvienoje apygardoje turėjo būti atitinkamas skaičius darbininkų, valstiečių, meno sričių atstovų ir partinių veikėjų.

Nors buvo sukeltas didžiulis rinkiminis triukšmas ir rinkimų propagandai išleista daug šimtų tūkstančių litų, balsavusiųjų skaičius buvo mažas, todėl rinkimai buvo pratęsti dar vienai – liepos 15 dienai. Per naktį į balsavimo urnas buvo primesta kai kur net daugiau biuletenių, negu buvo rinkėjų. Išrinkti buvo visi 79 iškelti kandidatai.

 Seimo nariai 

 Vardas, pavardė ApygardaLKP
narys
nuo SpecialybėAmžiusJonas AbakonisUkmergės–valstietis 30 m.Birutė Abdulskaitė SlapšienėTelšių1933 m.partijos Kretingos miesto sekretorė 27 m.Liudas AdomauskasTelšiųTaipValstybės kontrolierius 60 m.Pranas AksionaitisŠiaulių1936 m.pogrindininkas, Jurbarko viceburmistras 58 m.Jurgis AlišauskasUkmergės–žemės ūkio darbininkas 29 m.Kazys BalčiūnasAlytaus–vidutinis ūkininkas 45 m.Feliksas BalionisAlytaus–ūkininkas 56 m.Juozas BanaitisKauno–mokytojas, radiofono direktorius 32 m.Boleslovas BaranauskasŠiaulių1921 m.saugumo komisaro pavaduotojas 38 m.Antanas BaužaTelšių1932 m.39 m.Jurgis BieliauskasMarijampolės–ūkininkas, 18 ha žemės 50 m.Vytautas BieliauskasKaunoTaipkareivis, eilinis 23 m.Vladas BiržietisPanevėžioTaip4 pėstininkų LDK Mindaugo pulko politvadovas 27 m.Ignas BudionovasVilniaus–puskarininkas 23 m.Antanas ButkusTelšių–ūkininkas 31 m.Petras CvirkaAlytaus–rašytojas 31 m.Alfonsas ČesnaitisUkmergės–darbininkas 32 m.Adomas DambrauskasUkmergės–žemės ūkio darbininkas 48 m.Petras DaukšysMarijampolės–stalius 32 m.Icikas DembaPanevėžio1932 m.technikas 33 m.Juozas DemskisMarijampolės1932 m.mažažemis, 3 ha žemės 57 m.Karolis Didžiulis GrosmanasVilniaus1919 m.įgaliotas atstovas Vilniaus kraštui46 m.Viktoras DitkevičiusMarijampolės–kareivis 22 m.Liudas DovydėnasPanevėžio–rašytojas 33 m.Pranas EidukaitisMarijampolės–ūkininkas 60 m.Barelis Fridmanas LatvysVilniaus1932 m.advokatas 36 m.Antanas GarmusKauno–gydytojas, Kauno miesto burmistras 60 m.Mečys GedvilasTelšių1934 m.Vidaus reikalų ministras 40 m.Liudas GiraUkmergės–rašytojas 50 m.Juozas GlotnisKauno–valstietis 43 m.Juozas GrigalavičiusPanevėžio1933 m.Rokiškio apskrities partinis sekretorius 27 m.Aleksandras Gudaitis-GuzevičiusUkmergės1927 m.saugumo komisaras 32 m.Vladas GutauskasUkmergės–valstietis 41 m.Vladas JaciunskasAlytaus–valstietis 30 m.Vaclovas JadzgevičiusVilniaus–šaltkalvis 42 m.Stefan Jędrychowski (į lenk. viki)Vilniaus–teisės mokslų daktaras 30 m.Eduardas JasutisŠiaulių–valstietis 34 m.Romualdas JuknevičiusVilniaus–teatro direktorius 34 m.Henrikas KačinskasŠiaulių–aktorius 40 m.Domas KazimieraitisŠiaulių–mažažemis 40 m.Marija KutraitėPanevėžio1934 m.politkalinė 29 m.Ignas LaucysPanevėžio–ūkininkas 62 m.Jonas MalašinskasUkmergės–valstietis 41 m.Michalina MeškauskienėMarijampolės1935 m.partinė veikėja 33 m.Marijonas MiceikaVilniaus1932 m.Vilniaus miesto partinis sekretorius 29 m.Matas MickisPanevėžio–Žemės ūkio ministras 42 m.Pranas MickusMarijampolės–agronomas 38 m.Antanas MikonisPanevėžio–darbininkas 24 m.Petrė MilančiūtėAlytaus–vaistininkė 27 m.Nochas MockevičiusŠiaulių–mokytojas 35 m.Stepas MurauskasPanevėžio–ūkininkas, 9 ha žemės 50 m.Stasys OrentasŠiaulių–vidutinis ūkininkas, 31 m.Povilas PakarklisAlytaus–teisininkas 38 m.Genovaitė PaleckienėŠiaulių–mokytoja, (Justo Paleckio žmona) 38 m.Jan PaszkiewiczVilniaus–ūkininkas 48 m.Petras PaunksnisPanevėžio1938 m.politkalinys 38 m.Kazimieras PetrauskasPanevėžio1937 m.26 m.Pranas PetrauskasKauno–ūkininkas 42 m.Jonas PlečkaitisMarijampolės–valstietis45 m.Stasys PupeikisUkmergės1928 m.susisiekimo ministras 35 m.Petras RamanauskasAlytaus–darbininkas 26 m.Aleksas RažanauskasAlytaus1934 m.darbininkas 26 m.Rapolas RimdžiusŠiaulių–darbininkas 35 m.Juozas RyliškisŠiaulių–darbininkas 43 m.Domas RociusTelšių1926 m.Telšių vykdomojo komiteto pirmininkas 36 m.Antanas SniečkusKauno1920 m.politkalinys 37 m.Irena Sztachelska DziewickaVilniaus–gydytoja29 m.Aleksandra StaškevičiūtėKauno–operos solistė 40 m.Motiejus ŠumauskasKauno1924 m.politkalinys 35 m.Juozas ŠvitraŠiaulių–kareivis 22 m.Tomas TamulevičiusAlytaus1933 m.darbininkas 25 m.Jonas TaurinskasTelšių1918 m.50 m.Jonas TverkusŠiaulių–mažažemis 35 m.Stanislova VaineikienėTelšių–Palangos burmistras54 m.Antanas VenclovaKauno–rašytojas, švietimo ministras 34 m.Jankelis VinickisKauno1927 m.statybos darbininkas 35 m.Stasys VolkovičiusVilniaus–darbininkas 46 m.Pranas ZibertasŠiaulių1919 m.politkalinys 47 m.Romanas ŽebenkaŠiaulių–agronomas 34 m.

 Veikla 

 Liepos 21 d. 
Liepos 21 d. Liaudies Seimo pirmąjį posėdį atidarė einantis prezidento pareigas Justas Paleckis. Išrinktas seimo prezidiumas: Liudas Adomauskas – pirmininkas, Mečys Gedvilas – pavaduotojas, Juozas Grigalavičius – antrasis pavaduotojas, Petras Cvirka ir Antanas Vencova – sekretoriais. Šie penki prezidiumo nariai pasirašinėjo visas seimo deklaracijas.

Seimas priėmė Deklaraciją apie valstybės santvarką, kuria įvesta sovietų santvarka, o Lietuva paskelbta socialistine sovietų respublika. Taip pat priimta Lietuvos stojimo į Sovietų Socialistinių Respublikų Sąjungos sudėtį deklaracija, kurioje, neva klausydamas liaudies valios, seimas nutarė prašyti SSRS Aukščiausiosios Tarybos priimti Lietuvos SSR į Sovietų Sąjungos sudėtį „sąjungine respublika tais pačiais pagrindais, kuriais įeina į SSRS Ukrainos, Baltarusijos ir kitos sąjunginės respublikos“.

1940 m. liepos 23 d. seimas išrinko 11 narių konstitucinę komisiją ir pavedė jai parengti konstitucijos projektą. Taip pat išrinkti 20 įgaliotinių, kuriems patikėta misija – perduoti SSRS Aukščiausiajai Tarybai Deklaraciją dėl Lietuvos į stojimo į Sovietų Sąjungos sudėtį:

 Lietuvos prezidentas Justas Paleckis,
 vidaus reikalų ministras Mečys Gedvilas,
 buvęs kunigas, vyriausias kontrolierius Liudas Adomauskas,
 žemės ūkio ministras Matas Mickis,
 švietimo ministras Antanas Venclova,
 rašytojas Liudas Gira,
 krašto apsaugos ministras ir kariuomenės vadas Vincas Vitkauskas,
 profsąjungų pirmininkas Motiejus Šumauskas,
 Karolis Didžiulis-Grosmanas,
 Petras Cvirka,
 poetė Salomėja Nėris,
 Kazimieras Petrauskas,
 Pranas Zibertas,
 Stasė Vaineikienėhttps://www.kretvb.lt/personalijos/vaineikiene-paulauskaite-stase/,
 Icikas Meskupas-Adomas,
 Viktoras Ditkevičiushttp://www.parlamentostudijos.lt/Nr3/Politika_Anusauskas.htm ,
 Pranas Petrauskas,
 Juozas Demskis,
 Marija Kutraitė,http://www.siaure.lt/index/1/5853
 Birutė Abdulskaitė.

 Liepos 30 d. 
1940 m. liepos 30 d. ši delegacija traukiniu išvažiavo į Maskvą ir rugpjūčio 3 d. SSRS Aukščiausios Tarybos posėdyje įteikė prašymą dėl Lietuvos įstojimo į SSRS. Šis „prašymas“ buvo patenkintas ir SSRS formaliai aneksavo Lietuvą.

 Rugpjūčio 25–26 d. 
1940 m. rugpjūčio 25–26 d. įvyko ypatingoji Liaudies Seimo sesija, kurioje priimta Lietuvos SSR konstitucija. Liaudies Seimas buvo pervadintas Lietuvos SSR Aukščiausiąja Taryba. Aukščiausios tarybos pirmininku išrinktas Balys Baranauskas, Aukščiausios tarybos prezidiumo pirmininku – Justas Paleckis, jo pavaduotojais – Karolis Didžiulis ir Domas Rocius, sekretoriumi – Stasys Pupeikis.

Buvo sudaryta Respublikos vyriausybė – Liaudies komisarų taryba. Liaudies komisarų tarybos pirmininku išrinktas Mečys Gedvilas. Jo pavaduotojais patvirtinti Stasys Brašiškis ir Pijus Glovackas (kartu ir plano komiteto pirmininkas). Valstybės kontrolieriumi buvo Liudas Adomauskas.
+Liaudies komisarų tarybos.... komisarasAsmuovietinės pramonėsMotiejus Šumauskasmaisto pramonėsJonas Laurinaitissveikatos apsaugosVytautas Girdzijauskasžemės ūkioMatas Mickisprekybos Marijonas Gregorauskasvidaus reikalųAleksandras Gudaitis-Guzevičiusteisingumo Povilas Pakarklisšvietimo Antanas Vencovakomunalinio ūkioValerijonas Knyvadarbo Mykolas Junčas-Kučinskasfinansų Juozas Vaišnoras

 Veiklos vertinimas 

Pačių Liaudies Seimo narių nuomonė:

Vladas Biržietis – Apskritai, turiu pasakyti, kad Liaudies Seimas – komedija. Ta komedija buvo įvykdyta, vartojant prieš rinkėjus ir renkamuosius fizinį ir moralinį terorą, kokio ligi to laiko Lietuva niekados nebuvo išgyvenusi. 
Liudas Dovydėnas – Taigi, per pirmąjį Liaudies Seimo posėdį ir aklas, ir kurčias, ir kvailas galėjo įsitikinti, kad Liaudies Seimas yra tik propagandos ir užsienio nuomonių sudarymui surengtas vaidinimas ir klasta. 
Antanas Garmus – Apskritai, visas Liaudies Seimas tebuvo tik Seimo parodija. Kaip jis smurtu ir apgavystėmis sudarytas, taip lygiai tik teroro spaudžiamas jis formaliai atliko bolševikų norimus darbus. Liaudies Seimas nieku būdu nėra išreiškęs lietuvių tautos valios. Jis tegalėjo išreikšti tik kelių šimtų Lietuvos komunistų ir Maskvos viešpačių valią. Tam tikslui jis juk ir tebuvo „išrinktas“. Tai buvo seimas, bet ne Lietuvos Seimas.
Stasė Vaineikienė – Vertindama Liaudies Seimą, turiu pasakyti, kad jis buvo ne kas kita, kaip tik lietuvių tautos valios uzurpatorius. 

 Išnašos 

 Šaltiniai 






Kategorija:Liaudies Seimas