Gintautas Paluckas

Gintautas Paluckas (g. 1979 m. rugpjūčio 19 d.) – Lietuvos politikas, nuo 2024 m. gruodžio iki 2025 m. rugpjūčio ėjęs 18-ojo Lietuvos ministro pirmininko pareigas.

Nuo 2015 iki 2019 m. G. Paluckas užėmė Vilniaus miesto savivaldybės vicemero pareigas, 2017–2021 m. vadovavo Lietuvos socialdemokratų partijai (LSDP), o nuo 2020 m. Seimo rinkimų yra parlamento narys. 2025 m. G. Paluckas sugrįžo į LSDP pirmininko pareigas, Vilijai Blinkevičiūtei nusprendus nekandidatuoti dar vienai kadencijai. 

Po kontroversijų ir skandalų, susijusių su dalyvavimu savo ir šeimos versle, 2025 m. liepos 31 d. pranešė atsistatydinantis iš premjero ir LSDP pirmininko pareigų. 2025 m. rugpjūčio 4 d. jo vadovaujamo ministrų kabineto atsistatydinimą priėmęs prezidentas Gitanas Nausėda, finansų ministrui Rimantui Šadžiui pavedė laikinai eiti premjero pareigas.Prezidentas priėmė Vyriausybės atsistatydinimą, laikinajam kabinetui vadovaus Šadžius. Lrt.lt, 2025-08-04. Nuoroda tikrinta 2025-08-04.

 Biografija 

 Išsilavinimas 

Pradines klases G. Paluckas baigė 9-oje vidurinėje mokykloje Panevėžyje. 1997 m. G. Paluckas baigė Panevėžio J. Balčikonio gimnaziją humanitarinių mokslų profilio klasėje. 2000–2001 m. studijavo anglų kalbą Charles Dickens koledže Londone. 2003 m. G. Paluckas baigė Vilniaus universiteto Matematikos ir informatikos fakultetą ir tapo diplomuotu kompiuterinių sistemų specialistu.Gintautas Paluckas. Lietuvos Respublikos vyriausioji rinkimų komisija. Nuoroda tikrinta 2024-10-31. 2004 m. G. Paluckas baigė Tarptautinio verslo mokyklą, taip pat studijavo Vilniaus universiteto Teisės fakultete (nuo 2004 m.).Nupiešė Palucko portretą: ir aukštas, ir gražus, bet politiko gyslelės nėra. LRT. Nuoroda tikrinta 2024-10-31.

 Patirtis 

2003–2005 m. G. Paluckas dirbo SoDros vyr. specialistu. Nuo 2005 m. G. Paluckas buvo Europos Parlamento nario Justo Vinco Paleckio padėjėjas. 2007–2009 m. G. Paluckas užėmė Vilniaus m. savivaldybės administracijos direktoriaus pareigas.

2003 m. G. Paluckas tapo Lietuvos socialdemokratų partijos nariu.Nupiešė Palucko portretą: ir aukštas, ir gražus, bet politiko gyslelės nėra. LRT. Nuoroda tikrinta 2024-10-31. Nuo 2004 m. G. Paluckas buvo Lietuvos socialdemokratų partijos Vilniaus skyriaus nariu Justiniškių grupėje, o nuo 2006 m. dirbo LSDP Justiniškių poskyrio pirmininko pavaduotoju, taip pat Vilniaus skyriaus pirmininko pavaduotoju. Nuo 2005 m. G. Paluckas priklausė Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos Vilniaus skyriui.

 Politinė karjera 

Nuo 2013 m. G. Paluckas dirbo Lietuvos socialdemokratų partijos atsakinguoju sekretoriumi, taip pat LSDP Tarybos ir Valdybos nariu, 2015–2019 m. – Vilniaus savivaldybės vicemeru.

 Lietuvos socialdemokratų partijos pirmininkas 

2017 m. G. Paluckas išrinktas Lietuvos socialdemokratų partijos pirmininku. 2020 m., kaip Lietuvos socialdemokratų partijos lyderis, išrinktas į Seimą. 2021 m. sausį G. Paluckas atsistatydino iš Lietuvos socialdemokratų partijos pirmininko pareigų dėl prastų 2020 m. Seimo rinkimų rezultatų (Lietuvos socialdemokratų partija prarado keturis mandatus ir laimėjo trylika). Socialdemokratų partijos taryba 2020 m. Seimo rinkimų rezultatus įvertino kaip blogus, o pačio pirmininko darbą – kaip nepateisinusį lūkesčių.Partijos bendražygiai apie G. Palucko atsistatydinimą: buvo padaryta labai daug klaidų. 15min. Nuoroda tikrinta 2024-10-31.

 2024 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai 

2024 m. birželį prezidentas G. Nausėda G. Palucką įvardino tinkamu pretendentu į premjero postą.Nausėdos tinkamu pretendentu į premjerus įvardintas Paluckas: padarysiu viską, kad būčiau pasiruošęs šioms pareigoms. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2024-10-31. 2024 m. rugpjūčio pradžioje, partijos pirmininkei V. Blinkevičiūtei iki tol aiškiai neišreiškus noro pretenduoti į premjeres, G. Paluckas pareiškė, kad ruošiasi premjero pareigoms, jei socialdemokratų partija laimėtų rinkimus.Gintautas Paluckas jau ruošiasi premjero pareigoms: Lietuvai bus geriau, jei LSDP turės du kandidatus į Vyriausybės vadovus. Vakarų ekspresas. Nuoroda tikrinta 2024-10-31.

2024 m. spalio mėnesį G. Paluckas dalyvavo Lietuvos Seimo rinkimuose. Po pirmojo rinkimo turo paskelbta, kad G. Paluckas ir Edmundas Pupinis surinko vienodą blasų skaičių ir abu užėmė antrąją vietą Utenos vienmandatėje rinkimų apygardoje. Pirmoji vieta laimėta savarankiškai išskėlusio Vitalijaus Šeršniovo. Po balsų perskaičiavimo, patvirtinta, kad G. Paluckas užėmė trečiąją vietą. Spalio 15 d. socialdemokratų partija pateikė prašymą balsus perskaičiuoti dar kartą. Vyriausioji rinkimų komisija pranešė, kad socialdemokratai persigalvojo ir prašymas dėl balsų perskaičiavimo buto atsiimtas tą pačią dieną. G. Paluckas buvo išrinktas į Seimą antru eilės numeriu pagal Lietuvos socialdemokratų partijos sąrašą.

 Kandidatas į Lietuvos ministro pirmininko pareigas 

300px|thumb|2025 m. kovo 6 d. G. Paluckas apsilankymo Europos Komisijoje metu (su Stephane Sejourne).

Socialdemokratų partijos lyderė Vilija Blinkevičiūtė spalio 30 d. spaudos konferencijoje paskelbė, kad nebus partijos kandidatė į premjerus. V. Blinkevičiūtė atskleidė, kad partijos prezidiumas nusprendė siūlyti G. Palucką kandidatu į Lietuvos ministrus pirmininkus. Kampanijos metu V. Blinkevičiūtė reiškė norą eiti premjero pareigas, jei jos partijai pasiseks. Tačiau spaudos konferencijoje ji nurodė asmenines priežastis, įskaitant amžių ir sveikatą, kaip veiksnius, turinčius įtakos jos sprendimui pasitraukti iš vaidmens. Vis dėlto ji patvirtino savo ketinimą tęsti Europos Parlamento nario kadenciją, kuri baigsis 2029 m.

V. Blinkevičiūtės teigimu, partijos prezidiumo sprendimas teikti G. Palucko kandidatūrą į Lietuvos premjero pareigas buvo vieningas. Anot V. Blinkevičiūtės, G. Paluckas buvo pasirinktas dėl ilgametės darbo patirties savivaldos ir nacionalinėje politikoje. Taip pat nurodyta, kad G. Paluckas sulaukė didelio rinkėjo pasitikėjimo ir už jį balsavo 60 tūkstančių Lietuvos gyventojų. Oficialiais rinkimų duomenimis G. Paluckas surinko 58 827 pirmumo balsus ir liko antroje socialdemokratų sąrašo vietoje (pirmąją vietą užėmė V. Blinkevičiūtė su 91 526 balsais, trečiąją – Juozas Olekas su 48 470 balsų).

Per tą patį spaudos renginį G. Paluckas paskelbė ketinantis tęsti konsultacijas dėl centro-kairiosios koalicijos formavimo. Jis patvirtino planus tęsti diskusijas su anksčiau V. Blinkevičiūtės atmestomis frakcijomis, įskaitant partiją „Nemuno aušra“.

Prezidentas G. Nausėda patvirtino, kad jis buvo informuotas iš anskto dėl V. Blinkevičiūtės sprendimo neteikti savo kandidatūros į ministro pirmininko pareigas. G. Nausėda taip pat patvirtino žinojęs apie aplinkybes, kurios galėtų kliudyti V. Blinkevičiūtei eiti premjerės pareigas. G. Nausėda atsisakė įvardinti šias aplinkybes, nurodydamas, kad tai būtų neetiška.

 Politinių oponentų vertinimai 
Spalio 31 d. premjerė Ingrida Šimonytė teigė, kad socialdemokratų partijos į ministro pirmininko pareigas siūlomas G. Paluckas turi nepakankamai darbo patirties vykdomojoje valdžioje. Ji taip pat nurodė, kad G. Paluckui, kaip kandidatui į premjerus, darbinė patirtis Vilniaus miesto savivaldybės administracijoje yra per maža. I. Šimonytė taip pat nurodė, kad G. Paluckas buvo nuteistas už sąmoningą nusikalstamą veiklą – piktnaudžiavimą valstybine tarnyba. Seimo pirmininkės Viktorijos Čmilytės-Nielsen asmeniniu vertinimu (spalio 30 d.), V. Blinkevičiūtės sprendimas buvo nepriimtinas, nes jis kelia nepasitikėjimą rinkimų metu išsakomais įsipareigojimais.

 Teistumas 

2010 m. gruodžio 7 d. Vilniaus miesto Pirmasis apylinkės teismas G. Palucką pripažino kaltu dėl piktnaudžiavimo. Paluckui buvo skirta dvejų metų laisvės atėmimo bausmė, jos vykdymą atidedant vieniems metams, įpareigojant jį be institucijos, prižiūrinčios bausmės vykdymo atidėjimą, sutikimo neišvykti iš gyvenamosios vietos ilgiau kaip septynioms paroms. G. Paluckas taip pat turėjo atlyginti per 57 tūkstančių litų žalą Vilniaus miesto savivaldybei. Teismas konstatavo, kad jis piktnaudžiavo tarnyba graužikų naikinimo paslaugų Vilniaus mieste viešojo pirkimo konkurso metu.

Po metų Vilniaus apygardos teismas G. Palucką išteisino kaip nepadariusį veiklos, turinčios nusikaltimo ar baudžiamojo nusižengimo požymių. Šis teismo nuosprendis buvo apskųstas prokuratūros ir Lietuvos Aukščiausiasis Teismas patenkino prokuratūros kasacinį skundą. 2012 m. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo galutiniu ir neskundžiamu sprendimu pripažintas kaltu dėl piktnaudžiavimo tarnyba neskaidriame viešųjų pirkimų konkurse.Aukščiausiojo Teismo smūgis Gintautui Paluckui – buvęs Vilniaus savivaldybės administracijos direktorius nuteistas „žiurkių byloje“

2025 m. liepą paskelbta, kad pasak Vilniaus miesto savivaldybės pateiktų duomenų, G. Paluckas vėlavo atlyginti priteistą žalą ir nesilaikė savo paties pasiūlyto mokėjimų grafiko. Pagal susitarimą su savivaldybe, žalos atlyginimo mokėjimai turėjo būti baigti iki 2015 m. pabaigos. G. Paluckas galutinai atlygino 2012 m. priteistą žalą tik 2025 m. liepos 8 d. Paskutinę sumą sudarė 4,9 tūkstančiai eurų. Iš viso jam buvo priteista atlyginti kiek daugiau nei 57 tūkst. litų (apie 16,5 tūkst. eurų). Paskutinį žalos atlyginimo mokėjimą G. Paluckas atliko tik po to, kai „Laisvės TV“ ir tiriamosios žurnalistikos centras „Siena“ jam pateikė klausimus apie mokėjimų vėlavimą.

 Verslai ir verslo ryšiai 

 „Sagerta“ 

2013 m. G. Paluckas įsigijo bendrovę „Sagerta“. Jis tapo jos vieninteliu akcininku ir direktoriumi. „Sagerta“ vystė ežerų dugnų topografijos projektą „MyLakeMap“, kuris turėjo sukurti programėlę su ežerų dugnų žemėlapiais žvejų poreikiams.

„Sagerta“ buvo finansuojama paskolomis gautomis iš bendrovės „Uni Trading“: 2013 m. paskolinta 100 tūkstančių litų,  2014 m. paskolų suma siekė 233 tūkstančius litų, o 2017 m. paskolų suma siekė daugiau nei 180 tūkstančius eurų. 2015 m. balandžio 9 d. pasikeitė „Sagertos“ akcininkų struktūra. G. Palucko akcijų dalis sumažėjo iki 25 proc. Likusios akcijos perleistos Vilniuje registruotai bendrovei „Uni Trading“ (45 proc.) ir dviem fiziniams asmenims (po 15 proc.). 2018 m. pirmoje pusėje G. Paluckas galutinai pasitraukė iš „Sagertos“ akcininkų.

2023 m. „Sagerta“ bankrutavo su daugiau nei 270 tūkstančių eurų skolų. Didžioji jų dalis liko negrąžinta.

„Uni Trading“ investiciniams interesams „Sagertoje“ atstovavo jos įgaliotinis Darijus Vilčinskas. „Laisvės TV“ ir „Sienos“ žurnalistinis tyrimas atskleidė, kad valdymo struktūra „Uni Trading“  buvo sudėtinga. Ankstyvuoju „Sagertos“ paskolų laikotarpiu, bendrovė buvo valdoma per kitą lietuvišką įmonę „Amber Realty Investments“, o ši priklausė Kipro įmonei „Bitus Holdings Limited“.

2025 m. liepos 9 d. G. Paluckas raštu teigė, kad jo su D. Vilčinsku „nesiejo ir nesieja jokios bendros verslo įmonės“. G. Paluckas paaiškino, kad jų šeimos draugauja, „tačiau nesieja jokie finansiniai įsipareigojimai ir verslo santykiai“. Tą pačią dieną D. Vilčinskas patvirtino, kad jis investavo savo lėšas į „Sagertą“ per „Uni Trading“ bendrovę.

2025 m. liepą Specialiųjų tyrimų tarnyba pradėjo tyrimą dėl G. Palucko verslo ryšių ir dalyvavimo „Sagertos“ veikloje.

 „Dankora“ 

2025 m. liepos 23 d. pranešta apie G. Palucko verslo ryšius su jo brolio žmonos bendrove „Dankora“. „Dankorai“, Klaipėdos miesto rajone registruotai bendrovei, 2024 m. buvo suteikta 172 tūkstančių eurų Europos Sąjungos parama. Tuo metu bendrovė priklausė vieninteliam akcininkui Kostui Mikalajūnui. Europos Sąjungos paramos gavimo metu bendrovė neturėjo darbuotojų ir pajamų. Lapkričio 21 d. K. Mikalajūnas pardavė visas „Dankoros“ akcijas G. Palucko brolio Dano Palucko sutuoktinei Virginijai Paluckienei. Pagal ES paramos reikalavimus 2025 m. vasarį „Dankora“ paskelbė viešajį pirkimą inverterių, baterijų ir jų sistemų įsigijimui. Vienintele viešojo pirkimo dalyve tapo bendrovė „Garnis“, kuri tapo jo laimėtoja su pasiūlyta 145 200 eurų sandorio suma. 49 procentai „Garnio“ akcijų priklauso G. Paluckui.

Žiniasklaidoje buvo suabejota „Dankoros“ suformuotomis sandorio ir prekių specifikacijomis, kurios galėjo nulemti „Garnio“ laimėjimą. 2025 m. liepos 25 d. „Dankora“ paskelbė nutraukianti sutartį su Nacionaline mokėjimo agentūra ir atsisakanti Europos Sąjungos paramos.

2025 m. liepos 31 d. FNTT atliko kratas „Dankoros“ būstinėje.Teisėsauga atlieka kratas Palucko brolienės įmonėje „Dankora“, prireikė net ugniagesių pagalbos Ikiteisminio tyrimo metu liepos 31 d. savaitei suimtas K. Mikalajūnas. 2025 m. rugpjūčio 14 d. mėnesiui suimtas D. Paluckas. Rugpjūčio 14 d. pranešta apie dar keturių asmenų sulaikymą. Ikiteisminiui tyrimui vadovauja Europos prokuratūros biuro deleguotieji Europos prokurorai.

 Apkaltos iniciatyva 

2025 m. spalio 21 d. Seimas nepritarė konservatorių ir kitų opozicinių jėgų pasiūlytai apkaltos procedūrai G. Palucko atžvilgiu. Apkaltos komisijos sudarymui nepritarė 68 parlamento nariai, 41 – balsavo už, 7 – susilaikė. Prieš apkaltą pasisakė visos valdančiosios koalicijos partijos: LSDP, Lietuvos valstiečių ir žaliųjų, Krikščioniškų šeimų sąjungos ir „Nemuno aušros“ nariai.

 Ikiteisminiai tyrimai (2025–2026 m.) 

2025 m. liepą Specialiųjų tyrimų tarnybai (STT) pradėjus tyrimą dėl G. Palucko verslo ryšių ir dalyvavimo „Sagertos“ veikloje, ikiteisminis tyrimas vykdytas pagal Baudžiamojo kodekso straipsnį, numatantį atsakomybę už piktnaudžiavimą.

2026 m. vasario 13 d. STT pranešė, kad G. Paluckas apklaustas kaip specialusis liudytojas („kaip asmuo, kuris gali duoti parodymus apie savo padarytą nusikalstamą veiklą“). STT patikslino, kad ikiteisminio tyrimo metu taikytas ankstesnis straipsnis, numatantis atsakomybę už piktnaudžiavimą, praplėstas tyrimu dėl neteisėto praturtėjimo. Tyrimą organizuoja ir jam vadovauja Generalinės prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo departamentas.

 Kontroversijos 

2024 m. spalio mėnesį laikraščio „Palangos tiltas“ žurnalistinis tyrimas, atliktas Lino Jegelavičiaus, atskleidė, kad Palangos miesto Tarybos narė Svetlana Tučkė beveik dvejus metus užėmė Seimo padėjėjos pareigas dviem skirtingiems Seimo nariams: G. Paluckui ir Tomui Bičiūnui. Nuo 2020 m. lapkričio iki 2021 m. sausio bendrapartietė Svetlana Tučkė (Lietuvos socialdemokratų partija) buvo įdarbinta Seimo nario Palucko padėjėja ir užėmė 1,25 pareigybės krūvio. Nuo 2021 m. sausio Svetlana Tučkė dirbo pilnu etatu Paluckui ir 0,25 etatu Tomui Bičiūnui; tuo pačiu metu Svetlana Tučkė dirbo Palangos miesto Tarybos nare.

 Išnašos 

 Nuorodos 
 Svetainė

|-

Kategorija:Lietuvos ministrai pirmininkai
Kategorija:Seimo nariai
Kategorija:Vilniaus vicemerai