Guostiniai

Guostiniai () – buvęs miestas Latvijoje (1933–1956 m.), dabar Pliavinių miesto dalis. Stovi Pliavinių rytiniame pakraštyje, Aiviekstės dešiniajame krante, netoli jos žiočių. Liuteronų parapijos centras (Guostinių bažnyčia – valstybinės reikšmės architektūros paminklas).Valsts nozīmes arhitektūras pieminekļu - baznīcu - izmantošanas un saglabāšanas norādījumi, Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes
vispārīgais administratīvais akts Nr. 14.5-07/1908, 2023-03-20. Nuoroda tikrinta 2025-09-27. Veikia biblioteka, maisto prekių ir statybinių medžiagų parduotuvės, kelių priežiūros ir medžio anglių gamybos įmonės, yra stadionas, parkas su lauko estrada (2024 m. duomenys).Pagal Google Street View Vyrauja vieno–dviejų aukštų medinių ir mūrinių namų užstatymas. Guostinius puslankiu juosia Rygos–Daugpilio plentas, už jo eina Rygos–Daugpilio geležinkelis.

 Istorija 
miniatiūra|left|129x129px|Herbas
XVIII a. Guostinių teritorijoje buvo arklių pašto stotis ir perkėla per Aiviekstę. Guostinių formavimosi pradžia laikoma XIX a. pradžia, kai apie 1830 metus dabartinio miesto vietoje ant buvusio Krustpilio dvaro žemės įsikūrė miestelis. Jo iškilimas susijęs su Rusijos įstatymu, kuris uždraudė žydams įsigyti turto ir prekiauti Vidžemės ir Kuršo gubernijose. Iš pradžių miestelį daugiausia apgyvendino žydai, nes jis buvo Vitebsko gubernijoje ir geografiškai įsiterpė tarp Vidžėmės ir Kuršo gubernijų. Iki XX a. pražios buvo reikšmingas regiono prekybos ir ūkio centras. Stipriai nukentėjo I pasaulinio karo metu. Iš 192 namų nuniokoti buvo 152. Tarpukariu, 4-tajame dešimtmetyje gyventojai vertėsi prekyba (90 įmonių) ir smulkiaja pramone (70 įmonių), taip pat žvejyba ir sielių plukdymu. II pasaulinio karo metu vokiečiai nužudė kelis šimtus gyventojų.Pļaviņas, Enciklopēdija „Latvijas pilsētas”, p. 351. Apgāds „Preses nams”, Rīga, 1999 m. ISBN 9984-00-3578-4

Tarpukariu priklausė Daugpilio apskričiai. 1956 m. prijungti prie Pliavinių miesto.

 Šaltiniai 

Kategorija:Latvijos gyvenvietės