Gauruotoji soja

Gauruotoji soja (Glycine max) – pupinių (Fabaceae) šeimos sojų (Glycine) genties augalų rūšis. Augalai vienmečiai, 90–120 cm aukščio, žydi 6–8 savaitę nuo sudygimo, o praėjus 10–14 dienų po žiedų pasirodymo susiformuoja ankštys (plokščios, 2,5–6 cm ilgio, turinčios trumpą kotelį). Ankštyje būna 1–4 apvalios sėklos (pupelės), vertinamos dėl savo maistinių savybių.Basuchaudhuri, P. (2020). Physiology of Soybean Plant. CRC Press, Ch. 3

Sojos naudojamos maistui, pašarui, iš jų išgaunamos medžiagos pritaikomos įvairiose pramonės šakose. Manoma, kad sojos pupelės anksčiausiai pradėtos naudoti Rytų Azijoje (Kinijoje, Korėjoje, Japonijoje), kur rašytiniai šaltiniai jas mini jau I a.History of Soymilk and Dairy-like Soymilk Products, SoyInfo Center Sojos pupelių naudojimas Vakarų šalyse ir pasauliniu mastu išplito XX a., įvertinus sojų našumą bei atradus įvairesnių pritaikymo galimybių.Endres, J. G. (2001). Soy Protein Products. Taylor & Francis, p. 1

 Maistinės savybės 
Sojų sėklose yra aminorūgščių, apie 31-60 % baltymų, fermentų, fosforo druskų, daug kalio, 14-24 % riebalų, vitaminų A, B, D.

Daiguose – vitamino C.

 Naudojimas 

 Maistui 

Maistui daugiausiai naudojamos sunokusios sojos pupelės, tačiau gali būti valgomi ir sojų daigai bei nesunokusios pupelės.

Sunokusios pupelės valgomos virtos arba iš jų gaminami įvairūs produktai: fermentuojama sojų pasta, natto arba sojų padažas, sumalus vandenyje gaunamas sojų pienas bei jo pagrindu gaminama sojų varškė, sojų jogurtas, o išgryninus baltymus – sojų mėsa. Sojų miltai vartojami konditerijos pramonėje, naudojami kepiniuose. Rafinuotas sojų aliejus vartojamas kepimui, margarino gamybai. Iš nevalyto aliejaus išskiriamas lecitinas, kurio dedama į įvairius maisto produktus.

Svarbiausi sojų produktai yra šie:
 Sojų pienas (; ) – skystas sojos gėrimas.
 Sojų varškė (, , ) – sutrauktas sojų pienas, įgavęs želinį ar kietą pavidalą.
 Juba (, ) – kaitinamo sojų pieno paviršiuje susidariusios plutelės.
 Sojų jogurtas - fermentuotas sojų pieno valgis arba gėrimas.
 Sojų pasta (, ) – su druska fermentuotos virtos smulkintos sojos, – vienas svarbiausių regiono prieskonių.
 Sojų padažas (, ) – su druska fermentuotas padažas.
 Natto - (, ) – specifinį prieskonį ir konsistenciją turinčios fermentuotos sojos.
 Tempe – fermentuotos sojų pupelės.
 Sojos mėsa – iš sojos miltų gaminamas produktas, naudojamas kaip mėsos pakaitalas.
 Sojų sūris () – specifinę konsistenciją turinti fermentuota sojų varškė.
 Sojų išspaudos (, , ) – produktas, liekantis išspaudus sojų pieną. Gali būti naudojamas maistui arba kaip trąša, pašaras.
 Edamame (, ) - neprinokę sojų pupelės ankštyse.

 Gyvulininkystėje 

Sojų išspaudos, šienas, šiaudai, pelai vartojami melžiamų galvijų, arklių, kiaulių pašarui. Tinkama ir žaliajam pašarui.   

 Pramonėje 

Sojos riebalai turi platų pritaikymą maisto, muilo, lako ir dažų pramonėje. Iš sojų išspaudų gaminamos kai kurios plastmasės, specialūs medžio klijai.

 Produkcija 
miniatiūra|250px|Gauruotosios sojos ankštis
Tūkstančiai tonų (2008 m.)   80748   59242   46238   15545   9905   6311   3335   1259   880   812

 Šaltiniai 

Kategorija:Pupiniai
Kategorija:Aliejiniai augalai
Kategorija:Ankštinės daržovės
Kategorija:Vaistiniai augalai