Reketė

Reketė – kaimas šiaurinės rytinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietryčius nuo Salantų, į vakarus nuo kelio .

 Geografija 

Įsikūręs abipus Blendžiavos upelio, patenkančio į Minijos ichtiologinį draustinį. Šiaurėje ribojasi su Gedgaudžių ir Žeimių, rytuose-pietryčiuose – Šateikių, pietuose – Sėlenių, vakaruose – Gaivališkės ir Skaudalių kaimais. Pietrytiniame pakraštyje ošia Reketkalnio, pietvakariniame – Lieknių, vakariniame – Vaivorinės miškai. Šiaurės rytiniu pakraščiu praeina kelias Plungė–Skuodas.

 Istorija 

Archeologijos paminklai liudija, kad kaimo žemėje gyvenama nuo I tūkstantmečio pradžios.

XIV a. II pusėje pradėjo kurtis Reketės kaimas, kuris pirmąkart rašytiniuose šaltiniuose paminėtas 1511 m.Plateliai (monografija). – Vilnius: Versmė, 1999. – P. 43–44 XVI a. II pusėje suformuotas valakinis-gatvinis kaimas, kuris priklausė Platelių dvarui ir buvo Platelių seniūnijos Reketės vaitijos centras. 1585–1593 m. jame gyveno 52 valstiečių šeimos.Aкты издаваемые Виленскою археографическою комиссieю. – Вильна, 1897. – T. 14 (Platelių valdos 1585 m. inventorius; Zabičių, Reketės, Skaudaičių, Imbarės ir Kūlupėnų kaimų 1593 m. inventorius)

1750 m. kaime buvo 9, 1821 ir 1843 m. – 28, 1846 m. – 30, 1866 m. – 31 dūmas.Kazys Misius. Iš Salantų bažnyčios ir parapijos istorijos. – Salantų bažnyčia: istorija, meno vertybės ir žmonės. – Žemaičių praeitis. – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2011. – T. 15. – P. 70, 73Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – Str. 173 Jo gyventojai buvo katalikai, kurių dvasiniu gyvenimu nuo XVI a. rūpinosi Platelių, o nuo 1630 m. – Salantų bažnyčios kunigai.

1923 m. buvo 25 ūkiai.Lietuvos apgyventos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 119 Vykdant Lietuvos žemės reformą, gatvinis kaimas išskaidytas į vienkieminius ūkius. Kaimo pakraštyje, ties riba su Naujosios Imbarės dvaru prie Blendžiavos užtvankos stovėjo vandens malūnas.
Sovietmečiu kaimas priklausė Imbarės kolūkiui ir buvo pagalbinė ūkio gyvenvietė.

1992 m. įregistruota Reketės žemės ūkio bendrovė, kuriai po kelių metu suteiktas likviduojamos įmonės teisinis statusas.

Reketėje ūkininkauja Magdutė Kazbaraitienė, kurios gyvulininkystės ūkiui 2007 m. įteiktas Europos Sąjungos sertifikatas, liudijantis, kad ūkyje yra ES reikalavimus atitinkančios higienos ir ūkininkavimo sąlygos bei garantuota kontrolė nuo pašarų paruošimo iki pieno atidavimo bet kuriam ES supirkėjui.Dovilė Simaitytė. Europiniai sertifikatai įteikti dar dviem rajono ūkininkams. – Pajūrio naujienos – 2007, rugpjūčio 7

2011 m. pastatytas stogastulpis kaimo 500 metų jubiliejui paminėti (autorius Liudas Ruginis, Salantai).Diana Jomantaitė. Reketės kaimas atšventė gimtadienį. – Pajūrio naujienos – 2011 m. liepos 12 d.

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
Gimė
 Apie 1867 m. – Kotryna Mikalauskaitė-Petrauskienė, knygnešių rėmėjaBenjaminas Kaluškevičius, Kazys Misius. Lietuvos knygnešiai ir daraktoriai 1864–1904. – Vilnius, 2004. – Nr. 3810 
 1902 m. – Antanas Salys (1902–1972), lietuvių kalbininkas, profesorius;
 1948 m. kovo 20 d. – Adomas Balsys, inžinierius, verslininkas

 Kultūros paveldas 
 Reketės piliakalnis, vad. Pilale.
 Reketės kapinynas (II–XII a.).
 Monumentalus kryžius su Nukryžiuotojo skulptūra prof. Antano Salio tėviškėje (1992 m.; autorius Juozas Šikšnelis).

 Literatūra 
 Julius Kanarskas. Seniausiems Salantų krašto kaimams Erlėnams, Laiviams, Nasrėnams ir Reketei 500 metų. – Kretinga: Kretingos muziejus, 2011

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Reketė: Kretingoskraštoenciklopedija
 Audronė Puišienė. Balų architektai niokoja ūkininkų laukus. – Pajūrio naujienos – 2006 m. lapkričio 24 d.

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės