Latveliai (Kretinga)

Latveliai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Darbėnų ir 3 km į vakarus nuo Grūšlaukės, Narmanšakės dešiniajame krante. Teritorijos plotas – 512,17 ha.Teisės aktų registras. – 2016 m. lapkričio 2 d. – Nr. 26124

 Etimologija 
Yra du vietovardžio kilmės variantai: 1) kaimą įkūrė latvių kilmės naujakuriai; 2) pavadinimas kilo iš asmenvardžio Latvelis daugiskaitos formos.

Rašytiniuose šaltiniuose vietovardis rašomas , , , . Vietos gyventojai tarmiškai kaimą vadina .

 Geografija 
Kaimas plyti Pajūrio žemumoje, ribojasi su Plokščiais, Mančiais, Grūšlauke, Kumpikais, Auksūdžiu, Nausėdais. Žemių pietrytiniu pakraščiu praeina rajoninis kelias  (Kalno gatvė), o šiaurės rytiniu –  (Miško gatvė), kuriuos jungia bevardė pagrindinė gatvė.

Didžiąją teritorijos dalį užima dirvos. Pietvakarinėje ir šiaurinėje dalyse auga Latvelių ir Žalimų miškai. Rytiniu pakraščiu teka Narmanšakė (), o šiaurės vakariniu ir vakariniu – Laukupis.

Gyvenvietė įsikūrusi rytinėje dalyje, abipus pagrindinės gatvės, einančios lygiagrečiai Narmanšakei. Atokiau nuo jos kaimo pakraščiuose stovi keletas vienkieminių sodybų. Į rytus nuo gyvenvietės, kitame Narmanšakės krante, kūpso senosios kaimo kapinės, patenkančios į Grūšlaukės teritoriją. Pietvakarinė kaimo dalis vadinama Pirkuliais ().Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyrutys. – 1992 m. rugpjūčio 19 d. – P. 3

 Istorija 
Kaimas susiformavo XVI a. pab. – XVII a. pr. Darbėnų dvaro žemių pakraštyje, paribyje su Grūšlaukės dvaro ir Mančių bei Plokščių bajorkaimių valdomis.

1779 m. Palangos seniūnijos invetorius liudija, kad kaimas buvo kupetinis, o jo sodybos stovėjo šiaurės rytinėje teritorijos dalyje.Inwentarz starostwa Połongowskiego. – Roku 1779. – Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos rankraščių skyrius. – F. 11–43. – Žemėlapis VI Naudmenas sudarė Pabajorlaukio dirva ir ganykla, šienaujamos Rėžalių ir Giralių pievos, Užkylių, Tijūnkiesučio, Gaviliškių, Bendiriškių ir Buivydiškių ganyklos. Pietvakarinėje dalyje buvo dviejų vienkiemių Pirkulių (Perkulių) užusienis. Kaime gyveno Motiejus Barasa, Petras Šauklys, Jonas Skripkauskas ir Jonas Galdikas, o užusienyje – Pilypas Beniušis ir Jonas Kusis su šeimomis. Dalį pievų nuomojosi Antanas Šleinius iš Grūšlaukės.
Dvasiniu kaimiečių gyvenimu rūpinosi Darbėnų bažnyčios kunigai. Mirusiems laidoti rytiniame žemių pakraštyje prie Narmanšakės iki XVIII a. pab. veikė kapinės. Jas uždarius, čia retsykiais laidoti nekrikštyti mirę vaikai, savižudžiai, masinių epidemijų aukos.

1845 m. Latveliuose gyveno 9 katalikų šeimos, kurias sudarė 43 šeimos nariai, 35 samdiniai (18 bernų, 14 mergų, 3 tarnaitės) ir 4 kampininkės. Keturių šeimų narių pavardė buvo Raišuotis (Raišutis) (). Šeimynose buvo nuo 7 iki 11 asmenų.Списокъ прихожанъ Дорбянскаго прихода Ковенской губеріи Тельшевскаго уѣзда Римско католическаго вѣроисповѣданія за 1845 года. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 602, ap. 2. – B. 723

1846 m. kaime registruoti 8 dūmai.Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – Str. 161 1872 m. Latveliuose stovėjo 6, o Pirkulių užusienyje – 2 sodybos.Карта г. Ковенской и Курляндской. – Рядъ Х. – Листъ Ӏ. – Топ. Васильевъ, топ. Ѳедотовъ. – 1865–1866 гг.Карта г. Ковенской, Курляндской и части Пруссіи. – Рядъ Х. – Листъ Ӏ. – Топ. Васильевъ, топ. Ѳедотовъ. – 1872 г.

Pravedus baudžiavos panaikinimo reformą, Pirkulių užusienis buvo perduotas Nausėdų bendruomenei, o Latveliuose 1870 m. registruotos 26 revizinės sielos (pagalvės mokesčio valstybei mokėtojai) ir suformuoti 62 rėžiai žemės, kurią valstiečiai privalėjo išsipirkti iš Darbėnų dvarininko Juozapo Tiškevičiaus.Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи, составленъ въ 1870 году. – Ковнa, 1870.– Cтр. 78

Po reformos vietovę sudarė 4 gyvenvietės: Darbėnų valsčiui priklausantys Latvelių kaimas, Latvelių 1-oji nausėdija, Latvelių 2-oji nausėdija ir Salantų valsčiui atitekęs Latvelių užusienis.Алфавитный списокъ населенныхъ мѣстъ Ковенской губерніи. – Ковна, 1903. – Cтр. 482 Iš viso Latveliuose 1895–1913 m. buvo 26 sodybos, iš kurių 15-ka sudarė gatvinę gyvenvietę, o kitos buvusios išmėtytos vienkiemiais.Карта Ковенской и Курляндской губ. – VII-10. – Тельшевск. и Гробинск. уѣзд. – Cъемка 1895 г. – Топ. Поржезинскiй, Кузьминъ. – 1913 г.Karte des westlichen Rußlands. – J17. – Sałanty. – Kartographische Abteilung der Königliches Preussischen Landesaufnahme. – Druck 1915 Su Pirkuliais ir Nausėdais besiribojančios Perkulinių pievos priklausė valstybei.

Iš 1873–1921 m. gyvenusių šeimynų gausiausios buvo Riepšai (Rėpšai), Raišučiai (Raišuočiai) ir Staniai. 1883–1921 m. kaime gimė 111 kūdikių. Iš jų – 2 dvynių poros ir 5 nesantuokiniai vaikai.Darbėnų RKB gimimo metrikų knygos. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – 1882–1893 m. – 1512, ap. 1. – B. 1. – 1894–1911 m. – F. 1512, ap. 1. – B. 6. – 1911–1921 m. – F. 1512, ap. 1. – B. 7 1873–1930 m. registruotos 71 jungtuvės, kuriose susituokė 93 gyventojai (41 vyrai, 52 moterys). Iš jų antrąkart tuokėsi 8 našliai arba našlės.Darbėnų RKB santuokos metrikų knygos. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – 1873–1890 m. – F. 1512, ap. 1. – B. 2. – 1891–1917 m. – F. 1512, ap. 1. – B. 4. – 1917–1921 m. – F. 1512, ap. 1. – B. 9Kretingos RKB santuokos metrikų knyga. – 1929–1935 m. – F. 1516, ap. 1. – B. 3 1879–1932 m. mirė 25 asmenys (8 suaugę, 17 vaikų). Trečdalį mirusių vaikų sudarė kūdikiai iki 1 metų amžiaus.Darbėnų RKB mirties metrikų knygos. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – 1879–1892 m. – F. 1512, ap. 1. – B. 3. – 1911–1917 m. – F. 1512, ap. 1. – B. 8. – 1917–1921 m. – F. 1512, ap. 1. – B. 10. – 1922–1932 m. – 1512, ap. 1. – B. 13

1919 m. prie Latvelių vėl prijungti Pirkuliai. 1923 m. kaime registruoti 28 ūkiai.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 111 Atskiros kaimo dalys, laukai, dirvos, pievos ir ganyklos turėjo savo vardus. Šiaurinė dalis buvo vadinama Sodgaliu, šiaurės vakarinė – Voveraitėmis, vakarinė – Grybsodžiu, pietvakarinė – Pirkuliais, o pietinė – Bubeliais (seniau joje gyveno bubeliais vadinti trobelninkai). Vakarinėje dalyje Felikso Sendrausko žemėje driekėsi Plačioji pieva, o šalia ūkininko sklypo buvo Balandiškės pieva, kuriai vardą davė joje augusios balandos. Rytuose plytėjo Gorskinės pieva, o pietuose – Graisklanio dirva. Užliejamame Laukupio slėnyje šalia Pirkulių buvusios pelkėtos pievos vadintos Pirkuline (Perkuline}.Žemės vardai Latvelių kaimo, Darbėnų valsčiaus, Kretingos apskrities. – Surašė Podencija Briedytė, Grūšlaukio-Medsėdžių pradžios mokyklos mokytoja, 1935 m. – Lietuvių kalbos instituto Baltų kalbų ir vardyno tyrimų centro fondai Pirkulių vietovėje nedideli arimų, pievų ir ganyklų sklypai vadinti: Platesis, Siaurasis, Užkylalė, Papirkulinis, Palyknis, o krūmais apaugusios pievos: Lyknai.Lietuvos žemės vardynas. – Žemės vardai Pirkulių kaimo, Darbėnų valsčiaus, Kretingos apskrities. – Surašė Kazė Kungienė, Ežkepių pradžios mokyklos mokytoja. – 1935. – Lietuvių kalbos instituto Baltų kalbų ir vardyno tyrimų centro fondai

Vykdant Lietuvos žemės reformą, 1926 m. išparceliuota valstybinė pievų žemė (Perkulinės, Pirkulinės),Darbėnų valsčiaus Latvelių kaimo valstybinės žemės, vadinamos „Perkulinė“, parceliacijos byla. – 1926-03-26 – 1930-07-11. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1530, ap. 1. – B. 175 1934 m. kaimą imta skirstyti į vienkiemius,Darbėnų valsčiaus Latvelių kaimo skirstymo vienkiemiais byla. – 1934-09-27 – 1942-07-31. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1350, ap. 1. – B. 174 1937 m. parengtas vienkieminio kaimo planas,Darbėnų vls. Latvelių ir Perkulių k. 1. Išskirstymo vienkiemiais planas (1:5000) 2. Eksplikacija. – 1937-01-01 – 1937-12-31. – Lietuvos centrinis valstybės archyvas. – F. 1250, ap. 4/5. – B. 31Jaunoji karta. – 1937.– Nr. 47. – P. 969 kuris baigtas įgyvendinti 1942 m. 1936 m. žemės reforma pravesta ir Salantų valsčiui priklausančiame Latvelių vienkiemyje.Darbėnų vls. – 2. Grušlaukės bažnytkaimio, Dirgalių, Peteraičių, Smelties ir Brištvininkų k., Latvelių vienkiemio ir Salantų vls. Laukelių k. išskirstymo vienkiemiais planas, 1-as lapas (1:5000). – 1936-01-01 – 1939-12-31. – Lietuvos centrinis valstybės archyvas. – F. 1250, ap. 4/5. – B. 37

Po Antrojo pasaulinio karo apylinkės miškuose veikė Kardo rinktinės partizanai. Jie 1946 m. rugpjūčio 17 d. kaimo ganyklose prie Darbėnų–Grūšlaukės kelio surengė pasalą, į kurią pateko ir buvo nukauti keturi MGB Darbėnų valsčiaus poskyrio stribai ir juos vežęs vežikas.Hitleriniai parašiutininkai. – Archyviniai dokumentai. – 8 rinkinys. – Sudarė Boleslovas Baranauskas. – Vilnius, 1966. – P. 88

Sovietų valdžiai ruošiantis kolektyvizacijai, 1949 m. į Sibirą išvežtos Antano Jonkaus ir Juozo Leksiaus šeimos, kurias sudarė 9 asmenys.1941–1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius, 1993. – Kn. 1. – P. 437, 443 Pradėjus kolektyvizaciją, Latvelių ir Pirkulių žemėje 1949 m. įsteigtas Latvelių kolūkis.Darbėnų apylinkės Latvelių kolūkio turto suvisuomeninimo aktai. – 1949-08-15 – 1949-08-15. – Klaipėdos regioninis valstybės archyvas. – F. 23, ap. 1. – B. 92 Vėliau jis prijungtas prie Raudonosios Žvaigždės kolūkio, o XX a. 8 deš. pab. – prie Kašučių kolūkio. Plečiant dirbamus kolūkio laukus, daugumą vienkiemių melioratoriai XX a. 8 deš. nugriovė, o jų gyventojai persikėlė į kolūkinę gyvenvietę.

Per žemės ir administracinio-teritorinio suskirstymo reformas kaimas prarado dalį savo žemių. Miškinga pietinė dalis, įsiterpusi tarp Darbėnų–Salantų ir Kumpikų–Šlaveitų kelių, su joje stovinčia vienkiemine sodyba buvo priskirta Šlaveitų kaimui, o miškas pavadintas Šlaveitų mišku. Šiaurės rytinis kaimo žemių pakraštys su senosiomis kapinėmis, esantis kairiajame Narmanšakės krante, prijungtas prie Grūšlaukės kaimo.Julius Kanarskas. Latveliai. Kaimo istorijos ir kultūros paveldo apžvalga. – Kretingos muziejus, 2025 m. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 16. – L. 25

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Gimė
 Jonas Algirdas Riepšas (1937–2022), teisininkas, teisėjas, buvęs Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas.
 Gyveno
 1930–1932 m. – Steponas Gedrimas (1902–1998), lėlininkas, liaudies meistras, lėlių teatro kūrėjas.

 Kultūros paveldas 
 Senosios kapinės (Maro kapai).
 Monumentalus kryžius su Nukryžiuotojo skulptūra (autorius – liaudies meistras Juozapas Paulauskas, statytojas – Antanas Stonius, 1897 m.). 2005 m. atnaujintas (restauratorius Alfonsas Šaulys) ir perkeltas prie Grūšlaukės mokyklos-daugiafunkcio centro.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Kretingos krašto enciklopedija 
 Irena Šeškevičienė. Kaimų likimai: vieni miršta, kiti atgimsta. – Pajūrio naujienos. – 2018 m. gruodžio 28 d.



Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės