Gargždelė

Gargždelė – kaimas šiaurės rytinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, Salantų regioniniame parke. Kaimas garsėja akmenų skulptūrų muziejumi – Orvidų sodyba. Veikia Gargždelės šv. Barboros koplyčia.

 Etimologija 

Vietovardis rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , . Jis kilo nuo žodžio gargždas – suapvalinta nuosėdinė uoliena, kurią sudaro iki 10 cm skersmens apvalūs akmenukai. Jų čia niekados netrūko.

 Geografija 

Kaimas driekiasi į pietryčius nuo Salantų, atviroje vietovėje. Didesnė sodybų dalis išsidėsčiusi abipus Žemaitės gatvės, t. y. senojo Plungės kelio. Kitos, vienkieminės sodybos išsimėčiusios rytinėje kaimo žemių dalyje. Kaimą pusiau dalina  plentas, o pietine žemių dalimi teka teka Alkupio upelis, paverstas melioracijos kanalu.

 Istorija 

Kaimas pradėjo formuotis XVIII a. – XIX a. pr. akmeningoje Salantų dvaro ir miesto ganyklų žemėje. 1846 m. jame jau buvo 10 dūmų,M. Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – Str. 149 o 1866 m. – 25 kiemai.Kazys Misius. Iš Salantų bažnyčios ir parapijos istorijos. – Salantų bažnyčia: istorija, meno vertybės ir žmonės. – Žemaičių praeitis. – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2011. – T. 15. – P. 73

Per kaimą eina senas kelias, jungiantis Salantus ir Skuodą su Plunge bei Žemaičių sostine Telšiais. Juo atvykdavo ir išvykdavo Salantų dvaro savininkai, iš Kuršo į Lietuvą traukdavo švedų kariuomenė, 1831 m. ne kartą žygiavo žemaičių sukilėlių daliniai.Julius Kanarskas. Gargždelė. – Švyturys – 1992 m. rugsėjo 19 d. Juo 1831 m. nuo maištaujančių valstiečių bandė pasprukti Grūšlaukės dvaro ūkvedys K. Karnilavičius, kurį sukilę baudžiauninkai Gargždelėje pagavo ir nubaudė mirties bausme.Feliksas Sliesoriūnas. 1830–1831 metų sukilimas Lietuvoje. – Vilnius, 1974

Prie senojo Plungės kelio XVIII a. pabaigoje buvo įrengtos Salantų parapijos kapinės, šalia kurių iki XX a. vidurio veikė ir protestantų kapinės.

1923 m. kaime buvo 17 ūkių.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1923. – P. 119 Tarpukariu Gargždelė buvo seniūnijos, o po karo – apylinkės administracinis centras. Prie kaimo prijungtas šalia buvęs Perkūnkaimis.

1949 m. kaime įsikūrė kolūkis Už Taiką, prie kurio buvo prijungti aplinkinių Imbarės, Gaivališkės ir Gedgaudžių kaimų ūkininkai.

XX a. pradžioje Gargždelėje apsigyveno akmentašys Jonas Orvidas, davęs pradžią akmens meistrų Orvidų dinastijai, išgarsinusiai Gargždelę XX a. antroje pusėje.

 Gyventojai 

 Žymūs asmenys 
 Kazimieras Orvidas (1905–1989), akmens meistras;
 Vilius Kazimieras Orvidas (1952–1992), akmens skulptorius, pranciškonų vienuolis, Orvidų sodybos-muziejaus įkūrėjas.

 Orvidų sodyba 

Viduryje lauko vienkiemyje plyti įspūdinga ekspozicija iš didelių akmenų, storiausių rąstų, šaknų sąvartų, buities padargų, daugelio skulptūrinių akcentų. Ekspoziciją sukūrė Vilius Kazimieras Orvidas. Būdamas savamokslis menininkas sukūrė eilę skulptūrų iš akmens taip pat įkomponuodamas kitų autorių kūrinius savo kompozicijose. Šiuo metu sodybą yra atvira lankytojams, kurią prižiūri sesuo Palmyra su šeima.

 Kultūros paveldas 
 Apeiginis akmuo su dubeniu;
 Šv. Barboros koplyčia (1824 m, pastatė Leopoldas Gorskis);
 Kapinių varpinė (XIX a.);
 Muziko Jozefo Eduardo Mašeko kapas;
 Viliaus Orvido kūrybos ir kolekcijos vieta;
 Koplytėlė su Šv. Barboros paveikslu (XX a. I pusė);
 Koplytėlė su Marijos Maloningosios skulptūra (XX a. I pusė);
 Koplytėlė su Marijos skulptūra (1901 m.);
 Koplytėlė su Marijos Sopulingosios ir Kristaus prie stulpo skulptūromis (XIX a. pab. – XX a. I pusė);
 Jono ir Kazimieros Orvidų antkapinis paminklas su skulptūriniu dekoru (XX a. II pusė; autoriai – Kazimieras ir Vilius Kazimieras Orvidai);
 Orvidų šeimos antkapinis paminklas su Nukryžiuotuoju, skulptūriniu dekoru (1989–1992 m.; autorius – Vilius Kazimieras Orvidas);
 Vytauto Didžiojo paminklas (XX a.; autorius – Vytautas Petrauskas).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Miesteliai.lt 
 Orvidų sodybos svetainė

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės