Kinetinė energija

Kinetinė energija ( 'judėjimas') – mechaninės sistemos visos energijos dalis, priklausanti nuo sistemos judėjimo būsenos, žymima . Ji apibūdinama kaip darbas, kurio reikia išjudinti tam tikros pastovios masės kūną iš ramybės būsenos iki tam tikro judėjimo greičio. Kinetinė kūno energija nekinta, kol nekinta kūno judėjimo greitis ir masė.

Jos turi, pvz., bėgantis žmogus, skriejantis kamuolys, besisukantis ratas, oro masės. Ant nejudančios plokštumos gulintis akmuo kinetinės energijos neturi, nes nejuda.

Kūno kinetinės energijos didumas priklauso nuo kūno masės ir greičio. Kinetinės energijos, kaip ir bet kokios energijos, matavimo vienetas yra džaulis.

Greičiui padidėjus dvigubai, kinetinė energija padidėja keturgubai. Į tai atsižvelgiama nustatant leistiną transporto priemonių greitį.

 Mechanika 

Jeigu kūno pagreitis a, tai kūną veikia jėga F=ma. Su tokia pat jėga kūnas m veiks stabdantį kūną. Norint surasti darbą, padarytą kūno m, reikia dar sužinoti kelio ilgį S iki visiško jo sustojimo. Tolygiai judant kūnui, kelio ilgis bus  Iš čia gauname darbą 

Laisvojo kritimo pagreitį su kinetine energija sieja sąryšis:


 Bendras atvejis 
Bendruoju (reliatyvistiniu) atveju, kai greitis nėra daug mažesnis už šviesos,



čia m – judančio kūno masė,  – kūno rimties masė (jam nejudant duotoje koordinačių sistemoje). Pagal SRT (Specialiąją reliatyvumo teoriją),

todėl


 Šaltiniai 

Kategorija:Mechanika
Kategorija:Reliatyvumo teorija
Kategorija:Pagrindinės fizikos sąvokos