Barkeliai

Barkeliai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 3 km į pietryčius nuo Darbėnų, prie kelio  ir Dubupio upelio. Teritorijos plotas 306,96 ha žemės.Teisės aktų registras. – 2016 m. lapkričio 2 d. – Nr. 26124 Veikia Kalniaus sodyba, teikianti kaimo turizmo paslaugas.

 Etimologija 
Vietovardis kilo iš asmenvardžio Barkus (Bartkus) mažybinės formos daugiskaitos. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , . Vietos tarme vadinamas .

 Geografija 
Kaimas yra Pajūrio žemumoje. Didesniąją teritorijos dalį sudaro pievos, ariami ir dirvonuojantys laukai, o pakraščiuose – miškai. Ribojasi su Naujukais, Vaineikiais, Dubašiais, Kašučiais, Darbėnais ir Prūdgaliu.

Per kaimą teka Dubupis, pietuose tyvuliuoja Kašučių ežeras. Skersai kaimo praeina kelias Darbėnai–Vaineikiai, abipus kurio stovi 6 sodybos. Dar po 2 vienkiemines sodybos yra šiaurės rytinėje ir pietinėje dalyse.

 Istorija 
Prie Kašučių ežero žmonių gyvenama nuo seniausių laikų. Tai mena šalia aptiktas II–XIII a. kapinynas, I–II a. gyvenvietė, senovės žemdirbystės vieta, kūlgrinda.

Kaimas susiformavo XVI a. II pusėje, pravedus Valakų reformą. Priklausė Darbėnų dvarui.

1779 m. jame buvo 9 sodybos. Iš jų 6 sodybos stovėjo į pietus nuo kelio Darbėnai–Vaineikiai, abipus gatvės link Kašučių. Kitos 3 sodybos kūpsojo šiauriniame pakraštyje, ganyklose įsikūrusiame užusienyje. Dirbama žemė buvusi suskirstyta į 3 laukus, kurių vienas vadintas Kalnu, kitas – Daržais. Pakraščiuose driekėsi ganyklos, vadintos Plikiais, Gudleikniu ir Kleciumi. Žemę iš dvaro nuomojosi Petras Rūtis, Pranciškus Ronkaitis, Petras Večerskis, Jonas Šopaga, Antanas Barasa, Simonas Rimkus, Antanas Ronkaitis, Jurgis Barasa ir Domininkas Maslauskis.Inwentarz starostwa Połongowskiego. Roku 1779. – Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos rankraščių skyrius. – F. 11–43

Kaimiečių dvasiniu gyvenimu rūpinosi Palangos, o nuo 1740 m. – Darbėnų parapijos dvasininkai. Mirusieji laidoti kaimo kapinėse, o nuo XVIII a. pab. – Darbėnų parapijos kapinėse.Julius Kanarskas. Barkelių kaimo kapinės (Darbėnų apyl., Kretingos r.). – Kretinga, 1992 m. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 4. – B. 170

1827–1828 m. buvo 8,Darbėnų RKB vizitacijos aktas. – 1827 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 3005, ap. 35. – B. 14. – L. 10vDarbėnų RKB vizitacijos aktas. – 1828 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 3005, ap. 35. – B. 15. – L. 10 1845 m. – 12Списокъ прихожанъ Дорбянскаго прихода Ковенской губеріи Тельшевскаго уѣзда Римско католическаго вѣроисповѣданія за 1845 года. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 602, ap. 2. – B. 723. – L. 165v–168 katalikų kiemų, 1846 m. – 11 dūmų,Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1848. – Str. 143 1852 m. – 8 katalikų kiemai.Darbėnų RKB vizitacijos aktas. – 1852 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 3005, ap. 35. – B. 16. – L. 3v–4

XIX a. II pusėje užusienis pavadintas Naujukais. Panaikinus baudžiavą, Barkelių kaimo ir Naujukų užusienio žemdirbiai priskirti Darbėnų valsčiaus valstiečių luomui. Jiems perduota 279 rėžiai ariamos žemės, už kurią 1870 m. 63 valstiečiai mokėjo išperkamuosius mokesčius grafui Juozapui Tiškevičiui.Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи, составленъ въ 1870 году. – Ковна, 1870. – C. 78 Kaime per baudžiavos panaikinimo reformą buvo suformuoti 3 naujakurių vienkiemiai.Алфавитный списокъ населенныхъ мѣстъ Ковенской губерніи. – Ковна, 1903. – C. 459, 461, 489 1872 m. Barkelių kaime stovėjo 9, o Naujukų užusienyje – 3 sodybos.Карта г. Ковенской, Курляндской и части Пруссіи. – Рядъ Х. Листъ Ӏ. – Топ. Васильевъ, топ. Ѳедотовъ. – 1872 г.

Greta valstiečių luomo žemdirbių kaime gyveno bajorų luomui priklausančios šeimos, tarp kurių 1892 m. minimi Feliksas ir Anelė Dambrauskaitė Kenstavičiai su vaikais Konstantinu, Adolfu, Uršule, Emilija ir Tekle.Darbėnų RKB mirties metrikų knyga. – 1879–1892 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1512, ap. 1. – B. 3. – L. 187, eil. Nr. 103

Rusų valdžiai uždraudus lietuvišką spaudą, prie slapto lietuviškų knygų platinimo prisidėjo valstietis, knygnešys Kazimieras Bendikas. Kretingos sienos perėjimo punkte pas jį Rusijos muitininkai 1895 m. gruodžio 12 d. rado lietuvišką 1896 metų kalendorių. Už tai knygnešys buvo suimtas, jam iškelta baudžiamoji byla, kuri 1896 m. gegužės 14 d. caro manifestu nutraukta.Benjaminas Kaluškevičius, Kazys Misius. Lietuvos knygnešiai ir daraktoriai 1864–1904. – Vilnius, 2004. – Eil. Nr. 461

Kaizerinės Vokietijos okupacinei valdžiai 1915 m. įvedus naują administracinį-teritorinį suskirstymą, nuo Barkelių kaimo bendruomenės buvo atskirti Naujukai. 1923 m. Barkeliuose buvo 15 ūkių.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 111 Įgyvendinant Lietuvos žemės reformą, 1934 m. panaikintos bendrosios ganyklos,Darbėnų valsčiaus Barkelių kaimo ir Impilties dvaro ganyklų likvidavimo byla. – 1930-10-14 – 1934-05-25. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1350, ap. 1. – B. 29 1939 m. parengtasDarbėnų vls. Barkelių ir Dubašių k. – 1. Išskirstymo vienkiemiais planas (1:5000) – 2. Kaimų žemės juodplanis. – 1939-01-01 – 1939-12-31. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1250, ap. 4/5. – B. 60 ir iki 1941 m. įgyvendintasDarbėnų valsčiaus Barkelių kaimo skirstymo vienkiemiais byla. – 1939-03-12 – 1941-12-06. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1350, ap. 1. – B. 25 kaimo išskirstymo vienkieminiais ūkiais planas.

1935 m. stovėjo 17 sodybų, kuriose gyveno 10 ūkininkų ir 7 trobelninkų šeimos. Kaime buvo išlikę mikrotoponimų, menančių valakinį kaimą. Pietinėje dalyje plytėjo ariamas Sodybų laukas, Apluokų, Kiesuočio, Lankos, Palankių pievos ir Kleciaus ganykla. Šiaurės vakaruose ariamas laukas vadintas Kalnais, per kurį ėjo Ronyčios kelelis. Iš Kalnų lauko kaimiečiai taip pat kasė žvyrą savo poreikiams ir vieškeliui remontuoti. Šalia buvo Užkalnis – krūmynais apaugusi ganykla. Rytinėje dalyje apie 60 ha apėmė dirbama žemė, vadinama Daržų galu, o šalia plytėjo Biržtva – 68 ha dydžio pieva ir dirva.Lietuvos žemės vardynas. – Žemės vardai Barkelių kaimo Darbėnų valsčiaus Kretingos apskrities. – Surašytojas Ona Užgalytė. – Darbėnai, 1935 m. – Lietuvių kalbos instituto Baltų kalbų ir vardyno tyrimų centro fondai

Antrosios sovietų okupacijos pradžioje 1944 m. prasidėjus rezistenciniam judėjimui, į Žemaičių apygardos partizanų gretas įstojo ir kovoje už Lietuvos laisvę žuvo Petras BenetisLietuvos ypatingasis archyvas. – F. K-1, ap. 3. – B. 1243. – L. 288, 299. – Ap. 47, b. 246. – L. 6v–7 ir Steponas Margis.Rezistentų įamžinimas Darbėnuose. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 15. – B. 10. – L. 2, 3 Pokario trėmimai palietė 5 šeimas: 1947–1949 m. iš Barkelių į Tomsko ir Irkutsko sritis buvo ištremta 13 žmonių.1941–1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius, 1993. – Kn. 1. – P. 427, 447, 454, 455Lietuvos gyventojų genocidas. – 1944–1947. – Vilnius, 1998. – T. 23, d. 1 (A–J). – P. 193Lietuvos ypatingasis archyvas. – F. K-1, ap. 47. – B. 265. – L. 35Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo departamento archyvinė pažyma. – 1998 m. kovo 6 d.

Sovietmečiu kaimas priklausė Darbėnų kolūkiui. Kalnų lauke veikė apylinkės kolūkių laukuose melioracijos metu surinktų akmenų skaldykla. Jos išvengė Barkeliuose melioratorių išvilktas didelis riedulys, primenantis krėslą, kuris paliktas kaimo pakelėje.

Istorijos bėgyje kaimas prarado šiaurinę žemių dalį, kurioje atsirado Naujukai. Tačiau per tarpukario ir vėlesnes žemės reformas prie Barkelių buvo prijungta dalis Kašučių kaimo žemių su vieninteliu Kretingos krašte Kašučių ežeru.

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Kazys Bendikas (1853–?), valstietis, knygnešys.
 Petras Benetis (1919–1948), Kardo rinktinės partizanas, Žemaičių legiono srities štabo ryšininkas.

 Kultūros paveldas 
 Kašučių ežero kūlgrinda
 Barkelių senosios kapinės.
 Koplytėlė su Nazariečio, Marijos Sopulingosios ir 2 angelų skulptūromis (XX a. I p.).
 Dubašių senovės žemdirbystės vieta (į Barkelių kaimo teritoriją patenka pietinis šios kultūros vertybės pakraštys)

 Šaltiniai 

 Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturys. – 1992 m. rugpjūčio 19 d. – P.
 Julius Kanarskas. Barkeliai ir Naujukai. – Švyturys. – 2019 m. birželio 15 d. – P. 5–6
 Julius Kanarskas. Barkeliai ir Naujukai. – Švyturys. – 2019 m. birželio 19 d. – P. 5

 Nuorodos 
 Barkeliai ir Naujukai. – Švyturys. – 2019 m. birželio 15 d.
 Barkeliai ir Naujukai. – Švyturys. – 2019 m. birželio 19 d.





Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės