Maskvos kremlius

Maskvos kremlius () – istorinis pastatų kompleksas Maskvos centre. Sąvoka dažnai naudojama perkeltine prasme (metonimas), reiškiantis Rusiją, jos valdžią ir įstaigas.

Išsidėstęs tarp Maskvos upės pietuose, Raudonosios aikštės rytuose ir Aleksandro sodo vakaruose. Netaisyklingo trikampio plotą (27,5 ha) juosia mūro sienos su 20 bokštų (XVII a., svarbiausias Spaso bokštas, 1625 m.). Ansamblio centre – Soborų aikštė. Joje penkiabokščiai kupoliniai soborai:
Uspenijės soboras (1479 m., architektas A. Fioravantis). Jame buvo vainikuojami ir tuokiami kunigaikščiai ir carai, laidojami metropolitai ir patriarchai. Apreiškimo soboras (1489 m., Pskovo architektai). Arkangelo soboras (1508 m., architektas A. Friazinas Naujasis). Iki XVII a. pabaigos sobore buvo laidojami kunigaikščiai ir carai. Į Maskvos kremliaus ansamblį įeina ir kvadratinio plano carų rūmai Granovitaja palata (1491 m., architektas M. Friazinas, Solaris), Ivano Didžiojo varpinė (1508 m., architektas B. Friazinas).

 Istorija 
 thumb | 220px | left | Maskvos kremlius 1879 m., V. Vereščiaginas
II tūkstantmetyje pr. m. e. Maskvos kremliaus vietoje buvo nedidelė gyvenvietė. XI a. pabaigoje susiformavo įtvirtinta gyvenvietė. 1156 metais ant Borovicko aukštumos Jurijus Dolgorukis pastatė medinę tvirtovę.

XIV a. viduryje – 1723 m. Maskvos kremlius – Maskvos kunigaikščių ir Rusijos carų rezidencija. XIII a. pabaigoje pastatyti pirmieji soborai (neišliko), akmenų sienos ir bokštai. XV a. antroje pusėje sukurta Soborų aikštė, perstatyti soborai, pastatytos naujos mūro sienos.

XVI a. buvo viena didžiausių Europos tvirtovių. XVII a. teritorija išsiplėtė, pastatyta puošnių paradinių feodalų rūmų. 1610–1612 m. kremlius buvo ATR kariuomenės okupuotas. XVIII a. pradžioje sienos ir bokštai sutvirtinti bastionais.

Po 1812 m. Prancūzijos įsiveržimo į Rusiją apgriovimų buvo sparčiai atstatomas. XIX a. viduryje pakeistas teritorijos planas, nugriauta dalis pastatų, pastatyta Didieji kremliaus rūmai, Ginklų rūmai, sukurtas carų rezidencijos ansamblis. 1917 m. rudenį nukentėjo bolševikų sukilimo metu. 1929–1930 m. buvo susprogdinti du kremliaus vienuolynai. 1935–1937 m. penkių pagrindinių bokštų viršūnėse vietoj Rusijos erelių iškeltos rubino žvaigždės (skersmuo – 3–3,5 m).Jurgita Biliukevičiūtė, Eglė Pacevičienė. Maskvos kremlius. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-07-22.

Kremliuje saugomi rusų meno paminklai Varpų varpas ir Patrankų patranka. Prie šiaurinės sienos, Raudonojoje aikštėje, yra Lenino mauzoliejus, prie vakarinės sienos, Aleksandro sode – Nežinomojo kareivio kapas.

 Išnašos 

 Nuorodos 
 Maskvos kremliaus muziejus 

Kategorija:Kremliai
Kategorija:Maskvos architektūra