Lenkviečiai (Luninas)

Lenkviečiai (arba Lenkvietis; , nuo 1938 m. birželio 6 d. Hohensalzburg, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. Luninas, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities šiaurinėje dalyje, Nemano rajone, 14 km į pietus nuo Ragainės, plentų A198 Ragainė–Gumbinė ir Žilinas–Vesnovas sankryžoje. Nuo 2008 m. Lunino kaimo gyvenvietės centras.

 Istorija 

Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. Gyvenvietė įkurta XVI a. Iš pradžių gyventa beveik vienų lietuvininkų. Priklausė Mažosios Lietuvos Ragainės apskričiai. 1735 m. pastatyta evangelikų liuteronų bažnyčia, 1741 m. įkurta parapija, atidaryta parapinė mokykla. 1858 m. bažnyčioje įtaisyti vargonai.Lenkviečių istorija 

Po Antrojo pasaulinio karo pertvarkytoje bažnyčioje 1951 m. įrengti kultūros namai, 2002 m. jie sudegė. Po karo sunaikintos kapinės, nugriauta dvaro sodyba, kiti senieji pastatai, likusieji nugyventi, apleisti.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Ragainės apskrities (1922–1945 m. Tilžės-Ragainės apskrities) kaimas. 1946–2008 m. Lunino apylinkės (Лунинский cовет) centras.Luninas (Lenkviečiai) GenWiki

|}

 Gyventojai 

Po 1709–1711 m. didžiojo maro ir bado Lenkviečiuose ir apylinkėse apsigyveno kolonistų zalcburgiečių. XIX a. viduryje bažnytkaimyje buvo 256 gyventojai, 1905 m. – 325 gyventojai, iš jų 10 užsirašė lietuvninkais, 1939 m. – 364 gyventojai.

Lenkviečių parapijoje 1848 m. iš 2500 parapijiečių apie 1000 (40 %) buvo lietuvininkai. 1870 m. jais užsirašė 560 (26,7 %), 1897 m. tik 400 (14,3 %), 1912 m. iš 2800 parapijiečių teliko 100 (3,5 %) lietuvininkų. Konfirmacijai lietuvių jaunuoliai gimtąja kalba rengti dar XX a. pradžioje. Pamaldos lietuvių kalba per Pirmąjį pasaulinį karą ir po jo laikytos kartą per 4-6 savaites.

 Žymūs žmonės 
 1741–1745 m. Lenkviečiuose kunigavo Kristijonas Luneburgas.
 1884–1888 m. dirbo lietuviškų knygų leidėjas, būsimasis Šilokarčemos bažnytinės srities superintendentas T. G. Štrukas.
 1888–1898 m. dirbo būsimasis Šilokarčemos ir Tilžės bažnytinės srities superintendentas L. A. Tylis.
 Nuo 1859 m. mokykloje precentoriavo Karalienės mokytojų seminarijos absolventas A. Pauliūnas.
 XIX a. septintajame dešimtmetyje mokykloje dirbo naujoviško lietuviško elementoriaus, išleisto 1882 m. autorius Georgas Kerneris.
 1854 m. gimė rašytoja, Rytų Prūsijos himno autorė Johana Ambrozius.

 Lunino apylinkė 

Lunino apylinkės Eine Sammlung nach dem Gebietsstand vom 31.12.1937 teritorijoje buvo šios gyvenvietės:Tradicinis lietuviškų Kaliningrado (Karaliaučiaus krašto) vietovardžių sąrašas, patvirtintas Valstybinės lietuvių kalbos komisijos protokoliniu nutarimu 1997 m. gegužės 25 d. Lunino apylinkė genealogy.net

 Dabartinis pavadinimas  Rusiškai  Vokiškai  Lietuviškai  KoordinatėsAnisimovasАнисимовоPetroschken, nuo 1938 m. PeternPetroškaiBalaševskojėБалашевскоеSchernenŠerniai BerzarinasБерзариноGut GraudenGraudžiaiBerzarinasБерзариноKallehnenKalėnaiGanovkaГановкаGut Gerskullen, nuo 1938 m. GerslindenGerskuliaiGrivinasГривиноGirrehnen, nuo 1938 m. GüldengrundGirėnaiGroznojėГрозноеGut Tilsewischken, nuo 1938 m. Gut TilsenbergTilževiškiaiJermakovasЕрмаковоGut KarlshofKarlshofasKalininasКалининоGut KallehnenKalėnų dvarasKamaninasКаманиноBerkeln-KamaninasКаманиноPlauschinnen, nuo 1938 m. PlaunenPlaušynėsKuibyševasКуйбышевоKullminnen, nuo 1938 m. KulmenKulminaiLuganskojėЛуганскоеPucknenPukniaiMalinovkaМалиновкаGut Meschken, nuo 1938 m. (iki 1929 m.) MeschenhofMeškiaiSčiastlivojėСчастливоеBeinigkehmen, nuo 1938 m. BeiningenBeninkiemisStalskojėСтальскоеGudgallen, nuo 1938 m. GroßfeldeGudgaliaiŠmeliovkaШмелёвоWarnenVarnaiTioplojėТёплоеGut Palapken, nuo 1938 m. Gut PalkenPalapkiaiUljanovasУльяновоKraupischken, nuo 1938 m. Gut BreitensteinKraupiškisValcovasВальцовоSobersken, nuo 1938 m. BerskenZaborskaiVoločajevasВолочаевоGut Raudonatschen, nuo 1938 m. KattenhofRaudonaičiai

 Šaltiniai 

Kategorija:Ragainės apskrities gyvenvietės
Kategorija:Nemano rajono gyvenvietės