Tepliava

Tepliava (arba Tepliuva; , 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. Gvardeiskas, ) – miestas Rusijoje, Kaliningrado srities centrinėje dalyje, 40 km į rytus nuo Karaliaučiaus, istorinių Sembos ir Nadruvos paribyje. Gvardeisko rajono centras. Išvystyta maisto ir tekstilės pramonė, makaronų fabrikas, mėsos kombinatas, žuvies apdirbimo cechas, duonos ir konditerijos įmonė, sūrinė, kojinių mezgykla. Pietiniu Priegliaus krantu praeina geležinkelis Karaliaučius–Įsrutis–Kaunas, yra Tepliavos geležinkelio stotis. Išlikusi XIV a. pilis, XVI a. bažnyčia (dabar – cerkvė), rotušė (pastatyta 1922 m.), yra istorijos kultūros muziejus.


 Istorija 

Miesto pavadinimas Tapjavō prūsiškos kilmės. Vienas svarbesnių nadruvių centrų. Įkurtas 1260 m. vietoje senovės prūsų Sugūbrio pilies, stovėjusios Deimenos ir Priegliaus upių santakoje. Teutonai, sudeginę prūsų pilį ir gyvenvietę, pradėjo statyti savo pilį, kuri 1280–1301 m. buvo komtūro rezidencija. 1283–1290 m. pastatyta nauja akmeninė pilis. 1395 m. ištiesinta Deimos upės vaga. 1383 m. spalio 21 d. pabėgęs iš Krėvos kalėjimo čia slapta Vyganto vardu krikštijosi DLK Vytautas. Jo krikšto tėvai buvo Tepliavos seniūno žmona ir Ragainės komtūras Vygantas fon Balterheimas.

Gyvenvietė Tapiau prie pilies pradėjo formuotis apie 1450 m. pasibaigus karams. 1457 m. kai lenkai ir čekai užėmė Teutonų ordino sostinę Marienburgą, ordino didžiojo magistro rezidencija buvo perkelta į Karaliaučių, o archyvas 1469 m. į Tapiau pilį, kur jis išbuvo iki 1722 m. 1502 m. pastatyta bažnyčia. 1568 m. kovo 20 d. Tepliavoje mirė Prūsijos valstybės įkūrėjas Albrechtas Brandenburgietis. 1722 m. balandžio 6 d. Prūsijos karalius Frydrichas Vilhelmas I Tepliavai suteikė Kulmo miesto teisę ir herbą. 1879 m. įkurta senelių prieglauda, 1902 m. atidaryta silpnapročių ligoninė, 1904 m. pradėtas leisti miesto laikraštis.

1758 m. miestą buvo užėmusi Rusijos imperijos kariuomenė, o 1807 m. prancūzai. Pirmajam pasauliniam karui prasidėjus rusai apšaudė miestą iš sunkiosios artilerijos. Kilus gaisrams žuvo miesto archyvas. Antrajame pasauliniame kare miestas gerokai nukentėjo. 1945 m. sausio 25 d. miestą užėmė rusų kariuomenė. 1946 m. balandžio 7 d. įkurtas Tepliavos rajonas. 1946 m. rugsėjo 7 d. TSRS Aukščiausiosios Tarybos prezidiumo įsaku pakeistas miesto ir rajono centro pavadinimas. Tepliava pavadinta Gvardeisku, t. y. gvardiečių miestu, o rajonas – Gvardeisko rajonu.

|}

 Gyventojai 

1939 m. mieste buvo 9272 gyventojai. Didelė dalis vietinių gyventojų artėjant karo frontams pasitraukė į Vakarus. Bet jau 1946 m. rugsėjo mėn. iš Rusijos atvyko pirmieji sąstatai su persikėlėliais. 1947 m. spalio 11 d. TSRS Ministrų Taryba priėmė slaptą nutarimą Nr. 3547–1169 – C „Dėl vokiečių perkėlimo iš Karaliaučiaus srities į Vokietijos tarybinę okupacinę zoną“. Jau pavasarį likusieji vietiniai gyventojai buvo jėga susodinti į geležinkelio vagonus ir išvežti.

 Žymūs žmonės 
 1383 m. pabėgęs iš Krevo kalėjimo Tepliavoje krikštijosi Ldk Vytautas.
 Mieste gimė dailininkai Lovis Korintas (1858–1925) ir Ernstas Molenhaueris.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
 Gvardeiskas – Tepliava 

Kategorija:Kaliningrado srities miestai
Kategorija:Vėluvos apskrities gyvenvietės
Kategorija:Gvardeisko rajono gyvenvietės