Europos investicijų bankas

Europos investicijų bankas – bankas ir nepriklausoma ES institucija. Jis teikia paskolas ir garantijas investiciniams projektams. Pagrindinis EIB uždavinys – ekonomiškai silpnesnių rajonų plėtros parėmimas. Teikiant finansavimą daugiausiai dėmesio skiriama smulkų ir vidutinių įmonių projektams. Bankui suteiktas aukščiausias kredito reitingas (AAA).

 Įkūrimo istorija 
Įkurtas 1958 m. sausio 1 d. vadovaujantis Romos sutarties nuostatomis. Bankas įsikūręs Liuksemburge, kur dirba aukštos kvalifikacijos darbuotojai iš visų ES valstybių. ES valstybės narės yra banko akcininkės. Banko įstatinį kapitalą formuoja visos valstybės narės. Vienai valstybei narei tenkanti kapitalo dalis priklauso nuo ekonominio konkrečios valstybės svorio Europos Sąjungoje.

 Valdymas 
Europos investicijų bankui vadovauja valdytojų taryba, direktorių taryba, valdymo komitetas ir audito komitetas.
Valdytojų taryba nustato bendrąsias skolinimo politikos gaires, tvirtina balansą ir metinę ataskaitą, įpareigoja banką finansuoti už ES ribų vykdomus projektus ir priima sprendimus dėl kapitalo didinimo.
 Direktorių valdyba užtikrina, kad bankas būtų valdomas atsižvelgiant į jam priskirtus uždavinius. Tvirtina skolinimo ir skolinimosi operacijas.
 Valdymo komitetas atlieka kasdienę banko valdymo priežiūrą ir užtikrina, kad būtų tinkamai vykdomi direktorių valdybos sprendimai, ypač dėl kapitalo surinkimo ir paskolų teikimo.
Audito komitetas remdamasis tarptautinių audito institucijų ir nepriklausomų auditorių darbu, tikrina, ar teisingai atliekami banko operacijos ir teisingai tvarkomi apskaitos dokumentai. Komitetas bendradarbiauja su kt. EU institucija - Audito Rūmais.

 Strateginiai prioritetai ir investicijos 
Europos investicijų banko (EIB) grupė savo veikloje vadovaujasi aštuoniais strateginiais prioritetais. Lietuvoje jau įgyvendinta arba šiuo metu vykdoma nemažai projektų, kurie iliustruoja, kaip šios prioritetinės kryptys prisideda prie šalies ekonomikos augimo, socialinės gerovės ir tvarios plėtros.

 Klimato politika ir aplinkos tvarumas

EIB save pozicionuoja kaip klimato banką, todėl būtent klimato kaitos stabdymas yra vienas svarbiausių EIB prioritetų, o daugiau nei 50% investicijų skiriama žaliajai pertvarkai finansuoti. Bankas investuoja į proveržio technologijas, taip pat skatina didinti atsinaujinančios energijos naudojimą.

Lietuvoje vienas ryškiausių šioje srityje įgyvendintų projektų yra Kruonio hidroakumuliacinės elektrinės plėtra. EIB suteikė finansavimą 110 MW agregato statybai, kuris padidins Lietuvos elektros sistemos lankstumą, leis efektyviau integruoti vėjo ir saulės energijos gamybą, mažins priklausomybę nuo iškastinio kuro ir prisidės prie šalies energetinio saugumo stiprinimo.

Kitas svarbus projektas – Vilniaus kogeneracinė jėgainė. EIB suteikė iki 190 mln. eurų paskolą, taip siekiant užtikrinti švarios šilumos ir elektros sostinei gamybą, sumažinti sąvartynuose šalinamų atliekų kiekį bei šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas.

 Skaitmeninimas ir technologinės inovacijos

EIB remia prioritetizuoja Europos Sąjungos (toliau – ES) tikslus pažangiųjų technologijų srityse ir investuoja į projektus susijusius su dirbtiniu intelektu, gyvybės mokslais, naujomis medžiagomis, biotechnologijomis, robotika, ir pan.

EIB grupė skaitmeninių ir technologinių inovacijų srityse investuoja ir Lietuvoje. Per investicijas į vietinius rizikos kapitalo fondus (pvz. Practica), EIF įmonėms veikiančioms Baltijos šalyse suteikia augimui būtiną kapitalą. Tuo tarpu „Brolis“, Lietuvos novatorius jutiklių kūrimo srityje, pasinaudojo EIB finansavimu gaudami rizikos paskolą iš Europos garantijų fondo - EGF. Pagal sutartį „Brolis“ gavo 7,5 mln. eurų paramą, skirtą finansuoti įmonės vykdomiems moksliniams tyrimams ir plėtrai bei vystyti savo naują jutiklių technologiją.

 Saugumas ir gynyba

Iki 2025 m. pradžios, EIB grupė teikė prioritetą projektams susijusiems su inovacijomis, klimato kaitos stabdymu ar mažo ir vidutinio verslo prieiga prie finansavimo. Tačiau aštrėjanti geopolitinė situacija ir besikeičiantys ES šalių prioritetai tapo paskata EIB supaprastinti reikalavimus taikomus gynybos pramonės projektų finansavimui. 2025 kovo 21 d. EIB valdyba priėmė sprendimą išplėsti saugumo ir gynybos investicijų tinkamumo kriterijus bei didinti investicijas saugumo ir gynybos pramonės srityse.

Lietuva tampa viena iš pirmųjų valstybių kuriai buvo patvirtintas didelės apimties gynybinio projekto finansavimas – 540 mln. eurų paskola, skirta Lietuvos karinei bazei Rūdininkuose finansuoti.

 Šiuolaikinė sanglaudos politika

Socialinė ir teritorinė sanglauda yra vienas iš pagrindinių ES principų, todėl EIB remia investicijas į mažiau pažengusius ES regionus ir siekia užtikrinti, kad sėkmingo perėjimo prie žaliosios ekonomikos metu sanglauda būtų derinama su klimato kaita ir konkurencingumu.

Svarbus to pavyzdys - ES fondų kofinansavimo 2021–2027 m. programa. EIB suteikė pirmąją €300 mln paskolos dalį iš planuojamo iki €1 mlrd paketo. Šios lėšos naudojamos kaip nacionalinis kofinansavimas, kad ES fondų pinigai galėtų būti greičiau investuojami į žaliąją, skaitmeninę, regioninę ir socialinę infrastruktūrą, o tai leidžia greičiau įgyvendinti projektus visoje šalyje.

 Žemės ūkis ir bioekonomika

Novatoriškas EIB žemės ūkio ir bioekonomikos finansavimas apima rizikos mažinimo schemas šioje svarbioje Europos ekonomikos srityje daugiausiai dėmesio skiriant maisto kokybei ir saugumui, tvariai kaimo plėtrai, prie klimato pritaikytai gamybai, inovacijoms ir išteklių naudojimo efektyvumui.

EIF ir UAB HeavyFinance 2022 m. pasirašė iki 10,5 mln. eurų portfelio garantiją , skirtą remti Lenkijos ir Lietuvos žemės ūkio įmones tvarios transformacijos procese. Tikimasi, kad tai paskatins ūkių perėjimą prie tvaresnių praktikų bei padės ūkininkams modernizuotis ir kartu kurti naują žaliųjų finansų segmentą Lietuvoje.

 Socialinė infrastruktūra

EIB prioritetizuoja investicijas į infrastruktūrą, sudarančią pagrindą įtraukiam ir tvariam augimui visoje Europoje.

Lietuvoje EIB padėjo įgyvendinti kelis reikšmingus projektus. Bendradarbiaudami su „Vilniaus Vandenys“, EIB suteikė €30 mln. paskolą miesto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklams modernizuoti bei skaitmenizuoti, taip pagerinant vandens tiekimo patikimumą, sumažinant nuotėkius ir užtikrinant geresnę paslaugų kokybę gyventojams.

EIB taip pat administruoja €100 mln. eurų ES lėšų fondą, skirtą daugiabučių renovacijai. Šio fondo pagalba tikimasi mobilizuoti iki €625 mln. bendrų investicijų ir atnaujinti apie 700 daugiabučių, taip sumažinant energijos suvartojimą bei pagerinant gyventojų gyvenimo kokybę bei būstų vertę.

 Didelį poveikį turinčios pasaulinės investicijos

Pasaulis susiduria su daugybe krizių reikalaujančių veiksmingo atsako, kuris skatintų tikrą globalią partnerystę. Todėl EIB vystymosi padalinys „EIB Global“ yra įsipareigojęs remti projektus ES kaimynystėje ir sėkmingą ES plėtros procesą, intensyviai skatinti ES iniciatyvą „Global Gateway“ ne tik Europoje, bet ir už jos ribų, įgyvendinti klimato kaitos veiksmus ir JT darnaus vystymosi tikslus.

 Kapitalo rinkų sąjunga

EIB grupė aktyviai įgyvendina EK Kapitalo rinkos sąjungos projektą (ang. Capital Market Union), kuriuo siekiama išplėsti įmonių prieigą prie įvairesnių finasavimo formų ir paskatinti Europos konkurencingumo augimą.  Lietuvoje EIB prisideda prie kapitalo rinkos plėtros ir gilimino bendradarbiaudama su nacionaliniu plėtros banku - ILTE. Bendra €191,6 mln iniciatyva numato investuoti į privačios skolos fondus, kurie skolins Lietuvos ir Baltijos šalių įmonėms. Tai alternatyva tradiciniam bankų finansavimui, skatinanti vietos kapitalo rinkų augimą ir suteikianti įmonėms daugiau galimybių gauti lėšų plėtrai bei inovacijų vystymui. 

 Europos investicinio banko veikla Lietuvoje 
Europos investicijų bankas (toliau – EIB) savo veiklą Lietuvoje pradėjo 1994 m. Per šį laikotarpį EIB Lietuvoje investavo beveik 5 milijardus eurų, finansavo 72 projektus, teikė ekspertinę pagalbą perspektyviems tvariems investiciniams projektams, bendradarbiavo su viešoju ir privačiu sektoriumi. Nuo savo veiklos Lietuvoje pradžios, EIB didžiausią dalį investicijų skyrė infrastruktūros, transporto ir energetikos sritims, rėmė projektus, kuriais siekiama paspartinti žaliąją pertvarką, skatinti technologijas, inovacijas, stiprinti saugumą ir gynybą, remti regioninę sanglaudą ir socialinės infrastruktūros plėtrą.

2020 m. EIB įsteigė savo biurą Vilniuje. Dabartinė biuro vadovė –Virginija Gečaitė. 

Oficiali svetainė

Kategorija:Europos organizacijos
Kategorija:Europos Sąjungos institucijos
Kategorija:Tarptautinės finansų organizacijos