Žutautai

Apie kaimą Kelmės rajone žr. Žutautai (Kelmė).

Žutautai – kaimas pietrytinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 3 km į pietus nuo Budrių, 4 km į šiaurės rytus nuo Baublių ir 7 km į pietus nuo Kartenos, prie kelio . Yra kapinės.


 Etimologija 

Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Žutautas.

 Istorija 

Kaimas susiformavo XVI a., valakų reformos metu, priklausė Plungės dvarui. Pirmą kartą Žutautai paminėti 1599 m.Tarybų Lietuvos enciklopedija, t. 4, p. 690. Kaimo žemių pietrytinėje dalyje ganyklose ir miškuose XVIII a. apsigyvenę naujakuriai įkūrė vienkieminį Žutautų užusienį, kuris XIX a. II pusėje tapo savarankišku Žutautų Medsėdžių kaimu.

Pro Žutautus teka Kartenalės I ir Kartenalės II upeliai. Prie Kartenalės I nuo XIX a. stovėjo vandens malūnas, nugriautas XX a. II pusėje. Prie antrosios Kartenalės XIX a. buvo įkurtas Žutautų palivarkas. Nuo XIX a. kaimo centre stovėjo koplytėlė su šventųjų skulptūrėlėmis. 1861 m. buvo 18,Aфанасьевъ Д. Maтериалы для географіи и cтaтиcтики Pocciи (Koвeнcкaя гyбepнiя). – Caнктъ-Пeтepбypг, 1861, т. 4, c. 739 1923 m. – 50 ūkių.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925, p. 114 Ūkių skaičiumi Kartenos valsčiuje Žutautai nusileido tik Kartenai, Kūlupėnams, Baubliams ir Dauginčiams.

Kaimą supo miškai, priklausę kunigaikščiams Oginskiams, grafams Pliateriams, Mikoliškių dvarininkams Bronišams, Mišučių bajorams Mongirdams ir generolui Vyšomirskiui iš Lukauskių dvarelio. Lietuvos žemės reformos metu dalis miškų buvo nusavinta, išdalinta naujakuriams arba perduota Plungės, vėliau – Kretingos miškų urėdijai.

Po II pasaulinio karo Žutautų miškuose veikė Kardo rinktinės Buganto kuopos partizanai. Jų gretas papildė žutautiškiai broliai Vytautas ir Vladas Lukauskai, Juozas Baltuonis, Adolfas Kupšys ir kiti. Pirmieji trys žuvo, o A. Kupšys amnestavosi, buvo partizanų ryšininkas. Partizanus rėmė Edvardas Raišuotas, Albinas Šlušnys. Juos 1953 m. enkavedistai suėmė ir išsiuntė į Rusijos lagerius.

1945 m. sausio 1 d. NKVD kareiviai nušovė nuo tarnybos okupacinėje armijoje besislapstantį partizaną Stasį Ruibį,Lietuvos gyventojų genocidas, 1944–1947. – Vilnius: Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras, 2002, t. 2 (K-S), p. 938 o tėvų sodybą sudegino. 1948–1952 m. į Sibirą ištremti 27 žmonės: Bronislava Anužienė, Petro Bernoto, Prano Dauginčio, Antano Lubio, Antano Puplesio, Juozo Raišučio, Vlado Rimkaus, Petro Šakinio šeimas, Apolinaras ir Stasys Stopeliai, Elena Lukauskienė su anūke Rūta.1941–1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius: Vidaus reikalų ministerija, 1993, t. 1, p. 424–458

1949 m. kaime įsikūrė kolūkis, kuris vėliau buvo prijungtas prie kaimyninio „Jaunosios gvardijos“ kolūkio, o Žutautai liko pagalbinė kolūkio gyvenvietė. Pokariu įkurta Žutautų pradinė mokykla. 1974–1983 m. etnoarchitektūrinėje sodyboje veikė liaudies buities muziejus, įkurtas kolūkio pirmininko Mečislovo Navajausko iniciatyva.

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Aleksas Malinauskas (g. 1894 m. kovo 31 d.), Lietuvos kariuomenės kūrėjas savanoris, puskarininkis. Savanoriu tapo 1919 m. sausio 23 d., tarnavo iki 1922 m. gruodžio 1 d. Išėjęs į atsargą gyveno Kartenoje, 1928 m. spalio 31 d. apdovanotas Lietuvos kariuomenės kūrėjo savanorio medaliu.Lietuvos kariuomenės kūrėjai savanoriai (1918–1923) // Viešoji įstaiga Versmės leidykla

 Kultūros paveldas 

Žutautų miške prie kelio į Bumbulius išliko Žutautų senosios kapinės (XVI–XIX a.).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Žutautiškiai turi savo krepšinio lygą ir vengrų kalbos vertėją // Pajūrio naujienos – 2007, spalio 19
 Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija. – Vilnius, t. 3, 1966, p. 938

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės