Raseinių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

Raseinių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia – bažnyčia, stovinti Raseiniuose. Kultūros paveldo objektas Nr. 1576. Barokinė, turi ir renesanso bruožų. Bažnyčioje sumontuoti garsaus lietuvių meistro Jono Garalevičiaus pagaminti vargonai.

Parapijos teritorijoje yra Švč. Mergelės Marijos Lurdo ir kapinių koplyčios. Parapijoje švenčiami šv. Jono Krikštytojo atlaidai (birželio 24 d., keliami į artimiausią sekmadienį), šv. Onos (liepos 26 d., keliami į artimiausią sekmadienį) ir Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į Dangų atlaidai (rugpjūčio 15 d.).BRIGYS, Jonas. Raseinių dekanato istorija. Raseiniai: Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka, 2016, p. 110

 Istorija 
miniatiūra|left|Bažnyčia ir vienuolynas 1916 m.

Pirmoji bažnyčia Raseiniuose pastatyta 1416–1421 m. (viena pirmųjų Žemaitijoje). Žemaičių vyskupas Jurgis Tiškevičius leido prie bažnyčios įsikurti dominikonų vienuoliams. Jiems 1642 m. atiteko apie 300 valakų žemės. Dominikonai 1663 m. pastatė mūrinę bažnyčią, 1682 m. – dviaukštį mūrinį vienuolyną. 1729 m. bažnyčia ir vienuolynas apdegė. Vienuolyno viršininko Klemenso Šatranavičiaus iniciatyva bažnyčia atstatyta.

Raseiniuose 1720 m. įkurtas karmelitų vienuolynas. Jis buvo medinis ir 1780 m. nukentėjo nuo gaisro. 1760–1768 m. perstatytas vienuolynas. Bažnyčią 1776–1783 m. suremontavo vienuolyno viršininkas kunigas Liudvikas Grincevičius. XIX a. pradžioje veikė parapinė mokykla. Vienuolyno bibliotekoje 1827 m. buvo 402 knygos. Dominikonams 1832 m. priklausė Alėjų palivarkas su Alėjų, Plauginių kaimais ir Skirbų dvaras su Arškainių, Baraičių, Girdaičių, Meištų kaimais. 1794 m. sudegė bažnyčia ir vienuolynas. 1795 m. pastatyti laikini.

Iki 1827 m. pradėta statyti mūrinė bažnyčia. Ji neužbaigta, vienuolynas uždarytas; 1853 m. perduotas evangelikų liuteronų bendruomenei. Raseinių pijorams 1743 m. dovanotas Dūkštų palivarkas prie Neries. Jis 1768 m. išnuomotas Vilniaus pijorams. Raseinių pijorai 1766 m. pastatė bažnyčią, 1786 m. – vienuolyną, 1787 m. – mokyklą (visi mediniai). 1832 m. uždarius vienuolyną jo bibliotekoje rasta 1112 knygų lenkų, lotynų ir rusų kalbomis.

1863 m. pastatyta nauja zakristija, 1864 m. bažnyčia, koplyčia ir bokštai uždengti cinkuota skarda, sudėtos naujos grindys. 1886 m. uždarytas vienuolynas, o bažnyčia perduota kunigams pasauliečiams. 1904 m. vienuolynos pastatai taip pat perduoti kunigams pasauliečiams.BIELIAUSKAITĖ, Asta et al. Kauno arkivyskupijos bažnyčios. Kaunas: Terra Publica, 2010, p. 172-173.

Dominikonai į Raseinius vėl atvyko 1932 m. Raseiniai 1935 m. tapo Lietuvos dominikonų provincijos centru. Vienuoliai suremontavo bažnyčią ir vienuolyną, įrengė vargšų valgyklą, Lurdo kopyčią (pagal inžinieriaus Antano Adomėno projektą). Po Antrojo pasaulinio karo vienuolyne įkurdinta biblioteka.

Antrojo pasaulinio karo metu bažnyčia stipriai nukentėjo. Pokariu bažnyčios atstatymą pradėjo salezietis vienuolis Boleslovas Lukošius, nuo 1947 m. tęsė klebonas Rapolas Pūkis, o užbaigė klebonas Juozapas Meidus. Bažnyčios vidus remontuotas 1956 m. ir naujai dekoruotas apie 1980 m. Po 1956 m. centriniame altoriuje buvusios keturių dominikonų skulptūros buvo išvežtos į Alėjų bažnyčią.Brigys, Jonas. Raseinių dekanato istorija. Raseiniai: Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka, 2016, p. 105

1955–1957 m. Raseiniuose kaip altarista tarnavo iš Sibiro grįžęs Juozapas Matulaitis-Labukas – būsimasis Kauno arkivyskupijos ir Vilkaviškio vyskupijos apaštališkasis administratorius. 1985–1987 m. vikaru Raseiniuose dirbo kunigas Jonas Ivanauskas – būsimasis Kaišiadorių vyskupas ordinaras.BRIGYS, Jonas. Raseinių dekanato istorija. Raseiniai: Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka, 2016, p. 107 1959–1962 m. Kaišiadorių vyskupiją valdė kan. Juozas Meidus, kuris 1950–1959 m. ėjo Raseinių parapijos klebono pareigas.Brigys, Jonas. Raseinių dekanato istorija. Raseiniai: Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka, 2016, p. 201

1978 m. gegužės 5–6 d. bažnyčia buvo apiplėšta.

2008 m. sutvarkytas bažnyčios vidus, perdažyti sienos ir suolai, stogas. Pagal Reginos Žukauskienės projektą pagamintas naujas altorius, pulpitas.

 Klebonai 

Nuo XX a. pradžios Raseinių parapijoje klebonais dirbo šie dvasininkai:BRIGYS, Jonas. Raseinių dekanato istorija. Raseiniai: Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka, 2016, p. 109
 Vincentas Žementauskas (1884-1900 m.)
 Petras Dočkus (1900-1924 m.)
 Mykolas Karosas (1924-1925 m.)
 Vincentas Pacevičius (1925-1935 m.)
 Jurgis Pauliukas (1935-1941 m.)
 Povilas Durasevičius (1941 m.)
 Vincas Endriuškevičius (Endriūnas) (1941-1944 m.)
 Boleslovas Lukošius (1944-1947 m.)
 Rapolas Pukys (1947-1950 m.)
 Juozas Meidus (1950-1959 m.)
 Pranas Staškūnas (1959-1977 m.)
 Vytautas Griganavičius (1977-1992 m.)
 Gintautas Jankauskas (1992-1998 m.)
 Vaclovas Augustinas Ruzgys OP (1998-2000 m.)
 Virgilijus Dudonis (2000-2005 m.)
 Vytautas Paukštis (2005-2023 m.)
 Albertas Staniulis (nuo 2023 m.Nauji kunigų skyrimai (2023 m. birželis))
</div>

 Architektūra 
miniatiūra|Bažnyčios vidus

Bažnyčia barokinė, turi renesanso bruožų, lotyniško kryžiaus plano, bazilikinė. Šonuose yra du žemi bokštai. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais, yra 5 altoriai. Šventoriaus tvora aukšta, iš akmenų ir plytų mūro. Į jį veda platūs laiptai.

Bažnyčios interjero erdvė šviesi, prailginta kvadratine presbiterija, sienos ir pilioriai suskaidyti piliastrais, prienavis akcentuotas stambia vargonų choro tribūna su barokiniu lankstytu parapetu, kurį remia stambūs pilioriai.Bieliauskaitė, Asta et al. Kauno arkivyskupijos bažnyčios. Kaunas: Terra Publica, 2010, p. 174.

Bažnyčioje esantis 5 altorių ansamblis sukurtas XIX a. II pusėje. Didžiajame altoriuje dominuoja aukštas pirmas tarpsnis. Antrasis altoriaus tarpsnis imituoja pirmąjį. Altoriaus dekorą viršuje užbaigia ant postamentų sėdintys du angeliukai, žvelgiantys į Apvaizdos skulptūrinį dekorą.Bieliauskaitė, Asta et al. Kauno arkivyskupijos bažnyčios. Kaunas: Terra Publica, 2010, p. 174.

Kairėje pusėje esančio Marijos Rožančinės vardo altoriaus pirmajame tarpsnyje yra XVII a. I pusės stebuklingas Švč. Mergelės Marijos su Vaikeliu aptaisais puoštas paveikslas. Šio altoriaus antrajame tarpsnyje – šv. Rožės Limietės portretinis vaizdas. Dešinėje bažnyčios pusėje yra identiškas šoninis Jėzaus Nazariečio vardo altorius su XX a. vidurio Švč. Jėzaus Širdies paveikslu pirmajame tarpsnyje ir šv. Dominyko portretiniu vaizdu antrajame tarpsnyje. Likę du šoniniai altoriai – paprastesni ir lakoniškesnių architektūrinių formų. Kairėje pusėje yra altorius su šv. Onos paveikslu, o dešinėje – altorius su Čenstakavos paveikslo kopija.BRIGYS, Jonas. Raseinių dekanato istorija. Raseiniai: Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka, 2016, p. 105–106

 Vargonai 

Bažnyčioje esantys XX a. pradžioje Rygos firmos „Emil Martin & Co“ sukurti vargonai į Raseinių bažnyčią perkelti 1948 m. iš uždarytos Kauno šv. Mikalojaus bažnyčios. Vargonai turi 1 manualinę ir pedalinę klaviatūras bei 9 registrus.Raseinių dekanato varpai ir vargonai. Sudarytoja Gražina Pečkaitienė. Šiluvos kultūros paveldo rėmimo fondas, 2013, p. 174-175

Vargonai nedideli, romantinio stiliaus, sumeistrauti pagal tipinį tiražuojamą projektą. Instrumento klaviatūrų traktūra mechaninė (1996 m. perdaryta iš pneumatinės), registrų - pneumatinė. Oro paskirstymo dėžės kėgelinės, vamzdžiai pramoninio darbo, dumplės - naujos, diafragminės.

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 


 Arkivyskupijos informacija
 Bažnyčios vargonai
 Raseinių bažnyčia
 Raseinių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčios ir dominikonų vienuolyno statinių kompleksas 

Kategorija:Raseinių rajono bažnyčios
Kategorija:Lietuvos dominikonų vienuolynai
Kategorija:Lietuvos kultūros vertybės: bažnyčios