Auksūdys (Kretinga)

Auksūdys (arba Auksūdis) – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Darbėnų, prie kelio  ir Darbos upės. Vakariniu pakraščiu teka Kulšės upelis.

 Istorija 

Ignas Jablonskis teigia, kad prie Darbos upelio Auksūdyje žmonės gyvena nuo neolito ir žalvario amžių.Švyturys (Kretinga). – 1973, spalio 11 Apie tai liudija K. Grabio rasti akmeninis kirvelis ir kaplio dalis. II tūkstantmečio pradžioje auksūdiškiai ant Darbos statė ąžuolinių rąstų tiltus ant polių, važinėjo ratais ir rogėmis. Prie Kulšės upelio I tūkstantmetyje buvusi įrengta įtvirtinta senovės gyvenvietė – piliakalnis, šalia kurios iki XIII a. veikė pagoniškos kapinės. Kita senovės gyvenvietė, apjuosta iš akmenų sukrautos sienos, stūksojo kairiajame Darbos krante. Tarp upės ir gyvenvietės plytėjo senovės žemdirbystės laukai.
XVI a. II pusėje valakų reformos metu buvo suformuotas gatvinis kaimas, kurio visos sodybos stovėjo prie gatvės, kuria ėjo senasis kelias iš Darbėnų link Skuodo. Jis pirmąkart paminėtas 1756 m. Palangos dvaro inventoriuje.

1756 m. kaime gyveno 14, o 1780 m. – 31 valstiečių šeima. XVIII a. kaimo žemėje susikūrė Gegužavo, Ilginių, Jurgutiškių, Kudiškių ir Maloniškių vienkiemiai.Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos rankraščių skyrius, f. 11–43, l. 40–42, žemėlapis VI Iki 1861 m. Auksūdys priklausė Palangos dvaro ūkiniam–administraciniam padaliniui – Darbėnų dvarui.

1846 m. kaime gyveno 36 šeimos, o 1870 m. grafui J. Tiškevičiui dirbo 158 valstiečiai. XIX a. kaimo žemėje išnyko Kudiškių, Jurgutiškių, o greta Gegužavo, Ilginių ir Maloniškių atsirado Ežkepių, Panariškių ir Smaldegių vienkiemiai. 1861 m. buvo įkurta Auksūdžio seniūnija, kuriai priklausė Auksūdžio, Nausėdų ir Latvelių kaimų bendruomenės. Auksūdžio bendruomenę 1870 m. sudarė Auksūdis bei Auksūdžio, Gegužavo Panariškių, Smaldegių vienkiemiai.

1923 m. Auksūdyje buvo 58 ūkiai.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 111 Vykdant Lietuvos žemės reformą, 1935 m. Auksūdys išskirstytas į vienkieminius ūkius. Į pakraščius išsikėlę naujakuriai savo gyvenvietes neoficialiai pavadino Plėšimais, Kalnalaukiu, Laukininkais, Margaliais.

Tarpukariu veikė Auksūdžio pradinė mokykla, kurioje iki 1930 m. vedėjavo Juozas Asiukaitis. 1931 m. pavasarininkai kaimo gyventojams surengė gegužinę, kurios metu suvaidino spektaklį „Bajoras Gaidys“, o vėliau parodė vaidinimą „Jurgis Šmikė“.

1921 m. vaikinų lėšomis kaimo kryžkelėje buvo pastatytas kryžius su 2 kryžmomis, vadinamas Karavyko (Benediktiniu, Pavietriniu, Vaikių, Vyrų) kryžiumi. Jam padaryti iš Grūšlaukės bažnytkaimio buvo pakviestas meistras Juozapas Paulauskas. Po karo kryžius nugriautas, o 1989 m. vėl papuošė kryžkelę.

Prasidėjus kolektyvizacijai, Auksūdys buvo paskelbtas Liudo Giros kolūkiu, kuris vėliau prijungtas prie Darbėnų kolūkio.

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 1907 m. gimė kalbininkas, tekstologas, pedagogas Alfonsas Kalnius.
 1914 m. gimė ir 1947 m. vasario 16 d. žuvo Lietuvos partizanas, Kardo rinktinės narys Adomas Vaičekauskas.Lietuvos gyventojų genocidas, 1944–1947. – Vilnius: Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras, 2005, t. 2 (Š–Ž), p. 251 Slapta palaidotas Darbėnų kapinėse.
 1928 m. gimė Lietuvos partizanas, Kardo rinktinės štabo apsaugos būrio narys Mikalojus Klanius–Algis. Žuvo 1948 m. rugpjūčio 22 d. Kunigiškių miške (Darbėnų vls., Kretingos aps.)Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimų departamento 1998-03-06 archyvinė pažyma. – L. 6 Jo kūną artimieji išpirko iš Darbėnų stribų ir slapta palaidojo Ežkepių kapinaitėse (1991 m. palaikai perlaidoti Kretingos senosiose kapinėse įrengtame Kardo rinktinės partizanų kape).Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai // Švyturys (Kretinga), 1992, rugpjūčio 19


 Kultūros paveldas 
Archeologinės vietos
 Senovės gynybinis įtvirtinimas, vad. Kūlių pilale (I tūkstantmetis);
 Piliakalnis, vad. Pilale (I tūkstantmečio I pusė);
 Alkvietė, vad. Kulių pilale;
 Senovės žemdirbystės vieta (I tūkstantmetis – II tūkstantmečio I pusė);
 I kapinynas, vad. Leišio kalneliu (II-VI a. – X-XIII a.);
 II kapinynas, vad. Pilale (VII-XIII a.);
Mitologijos objektai
 Akmuo, vad. Laumės lova;
 Akmuo, vad. Velnio akmeniu;
Laidojimo vietos
 Auksūdžio senosios kapinės, vad. Senkapiais (XVI-XVIII a.);
 Auksūdžio senosios kapinės, vad. Maro kapeliais (XVI-XIX a.);
 Pelėkių senosios kapinės, vad. Leišių kapeliais (XVI–XIX a.);
 Ežkepių senosios kapinės, vad. Maro kapais (XVII-XIX a.).
Etninė architektūra
 Buv. V. Noreikos sodybos svirnas (1816, 1825 m.; baigia sunykti).Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. – Vilnius, 1973. – P. 392
Mažoji architektūra ir liaudies dailė
 Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu, Kristaus prie stulpo, Marijos Maloningosios ir 2 angelų skulptūromis,Kultūros vertybių registras: Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu, Kristaus, Marijos ir 2 angelų skulptūromis kaimo kryžkelėje (XIX a. II p; 1921 m. atnaujino J. Mazalas). Registrinės skulptūros neišliko (jų vietoje yra Švč. Marija Rožančinė ir Angelas su ąsotėliu);
 Koplytėlė su Marijos Maloningosios, Marijos, pamynusios žaltį, ir nežinomos šventosios skulptūromis,Kultūros vertybių registras: Koplytėlė su Marijos Maloningosios, Marijos, pamynusios žaltį, skulptūromis pakelėje link Prūdgalio (1882 m., autorius J. Mazalas). Registrinės skulptūros neišliko (jų vietoje yra Švč. Marija Rožančinė);
 Koplytėlė su Marijos Maloningosios skulptūra,Kultūros vertybių registras: Koplytėlė su Marijos Maloningosios skulptūra Auksūdžio kapinėse (1954 m.; skulptūra – XIX a. pab.);
 Koplytėlė su Marijos Sopulingosios ir Jono Krikštytojo skulptūromis,Kultūros vertybių registras: Koplytėlė su Marijos Sopulingosios ir Jono Krikštytojo skulptūromis Ežkepių kapinėse (XIX a. pab.; atnaujinta 1973 m., užsakovas T. Mockus, meistras S. Urbonas, Auksūdžio k.) Registrinės skulptūros neišliko (jų vietoje yra Švč. Marijos Širdies skulptūra);
 Koplytėlė su Marijos Maloningosios ir Marijos Sopulingosios skulptūromis,Kultūros vertybių registras: Koplytėlė su Marijos Sopulingosios ir Marijos Maloningosios skulptūromis Ežkepių kapinėse (XIX a. pab.; atnaujinta 1913 m., užsakovas A. Leliūga, autorius J. Paulauskas; 1975 m., meistras V. Damulis). Jai sunykus, 2008 m. pastatyta koplytėlė su Švč. Lurdo Marijos ir 3 angelų skulptūromis (užsakovas J. Butkus, skulptūrų autorius A. Skiezgilas, Kretinga);
 Koplytstulpis,Kultūros vertybių registras: Koplytstulpis pakelėje link Kalnalaukio (XX a. pr., atnaujintas 1976 m. O. ir T. Lenkimų lėšomis). Viduje buvo Kristaus ir Jono Krikštytojo skulptūrinė grupė;
 Monumentalus kryžius su Nukryžiuotojo skulptūra, pakelėje link Ežkepių (1990 m.);Kultūros vertybių registras: Monumentalus kryžius su skulptūra
Saugotini kultūros paveldo objektai
 Monumentalus kryžius su 2 kryžmomis, ornamentuotas, vad. Karavyko, Benediktiniu kryžiumi, kaimo kryžkelėje (1921 m., autorius J. Paulauskas; XX a. 7 deš. nugriautas; 1989 m. atstatytas, meistrai A. Gricius, T. Mockus).Nukentėję paminklai. – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1994. – P. 81 (Vyrų kryžius)
 Monumentalus kryžius su Nukryžiuotojo skulptūra, V. Baužio sodyboje (1991 m., užsakovas V. Baužys, Darbėnai, autorius R. Puškorius, Kretinga);
 Monumentalus kryžius, Auksūdžio senkapiai (XX a. vid.; iki 1990 m. stovėjo kaimo pakelėje);
 Monumentalus kryžius, Auksūdžio senosios kapinės (1989 m., autorius A. Gricius);
 Monumentalus kryžius, ornamentuotas, Ežkepių kapinėse (1991 m., autorius T. Mockus);
 Monumentalus kryžius, ornamentuotas, Ežkepių kapinėse prie Lietuvos partizano M. Klaniaus kapo (1993 m., autorius T. Mockus);
 Monumentalus kryžius, ornamentuotas, A. Griciaus sodyboje (1990 m., autorius A. Gricius);
 Monumentalus kryžius, ornamentuotas, T. Mockaus sodyboje (1993 m., autorius T. Mockus);
 Monumentalus kryžius, ornamentuotas, Viršilų sodyboje (1993 m., autorius T. Mockus);
 Monumentalus kryžius, Ežkepių kapinėse (1991 m., autorius T. Mockus);
 Monumentalus kryžius, Pilalės miško pakraštyje (XX a. I pusė).

 Galerija 

 Šaltiniai 

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės