Mančiai

Mančiai (arba Mončiai) – kaimas šiaurinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Grūšlaukės.

 Etimologija 

Kaimo vardas kilęs nuo čia gyvenusios bajorų Moncevičių giminės pavardės trumpinio. Vietovardis rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , .

 Geografija 

Kaimo žemė plyti tarp Mončių miško ir Šlaveitos upelio. Per kaimą teka dešinysis Šlaveitos intakas Narmanšakės upelis ir jo kairysis intakas Pelkupis. Centrinėje dalyje yra Girelės, o pietvakariniame pakraštyje – Ataugos miškas. Mančius juosia Plokščių, Biržtvininkų ir Latvelių kaimų žemės.

 Istorija 

1637 m. įkurtas Mončių bajorkaimis, kurio savininku tapo bajoras Adomas Kauryla Moncevičius. Jam priklausė apie 200 ha žemės, kurioje 1750 m. buvo 12 kiemų, 1821 ir 1843 m. – 25, 1846 ir 1866 m. – 13 dūmų,Kazys Misius. Iš Salantų bažnyčios ir parapijos istorijos. – Salantų bažnyčia: istorija, meno vertybės ir žmonės. – Žemaičių praeitis. – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2011. – T. 15. – P. 70, 73Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – S. 164 1923 m. – 15 sodybų.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925

Dvasiniu kaimo gyventojų gyvenimu nuo XVII a. rūpinosi Salantų, o nuo 1778 m. – Grūšlaukės bažnyčios kunigai.

Stambiausia bajorkaimio sodyba buvo medinės architektūros Moncevičių dvaras su dirbtine vandens telkinių ir želdinių aplinka. Vienas paskutiniųjų dvaro savininkų buvo Vytautas Moncevičius (1902–1961), su žmona Terese Viršilaite (1900–1951) užauginęs 9 vaikus – du sūnus ir septynias dukras. Iki 1987 m. sodyboje gyveno V. Moncevičiaus duktė Teresė Moncevičiūtė-Medutienė ir jos vyras Pranciškus Medutis. 1987 m. sodyba buvo sugriauta sovietinės melioracijos. Jos vietoje Atgimimo laikais pastatyta Švč. Mergelės Marijos koplytėlė.

 Gyventojai 


 Žymūs žmonės 
Gimė
 Antanas Mončys (1921–1993), Lietuvos ir Prancūzijos skulptorius modernistas, dailininkas.
 Elena Moncevičiūtė-Eringienė (1927–2020), Lietuvos gydytoja onkologė, imunologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė, navikų imunologijos pradininkė Lietuvoje ir naujos vėžio kilmės teorijos kūrėja.

 Kultūros paveldas 
 Mančių senosios kapinės (XVII–XIX a.).
 Švč. Mergelės Marijos koplytėlė Moncevičių sodybvietėje (1989 m.).
 Skulptoriaus Antano Mončio atminimo vieta.

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Elena Eringienė iš Moncevičių giminės/ [sudarytojos Elena Moncevičiūtė-Eringienė, Vaiva Eringytė, Elena Eringytė-Grikėnienė]. – Vilnius: Mokslotyros institutas, 2010. – 748 p.
 Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturus – 1992 m. rugsėjo 9 d. – P. 3

 Nuorodos 
 Mončių kaimas. – Kretingos krašto enciklopedija 
 Irena Šeškevičienė. Senovės laikų gyvenvietė ir kaimo keistuoliai. – Pajūrio naujienos – 2009 m. liepos 17 d.

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės