Užpalių Švč. Trejybės bažnyčia

Užpalių Švč. Trejybės bažnyčia – bažnyčia, stovinti Užpalių miestelyje, kairiajame Šventosios krante. Istoristinė, turi neogotikos ir neoromaninio stiliaus bruožų.

 Istorija 

Užpalių bažnyčiai 1522 m. paskirta 1 dešimtinė iš dvaro.

 Pirmoji medinė bažnyčia 

1563 m. klebonas Legovičius () kartu su miestiečiais pastatė pirmąją medinę bažnyčią. ATR valdovas Steponas Batoras 1584 m. įsakė Užpalių savininkui laikyti kunigą ir nuo kiekvieno valako jam kasmet mokėti po grašį. Vėliau bažnyčiai dovanotas Germaniškio palivarkas. XVII a. pradžioje bažnyčia buvo perduota kalvinistams, tačiau netrukus grąžinta katalikams.

 Antroji medinė bažnyčia 

1651 m. pastatyta nauja bažnyčia, 1653 m. pašventinta.

 Trečioji medinė bažnyčia 

Apie 1750 m. klebonas Petras Stasevičius pasenusią bažnyčią nugriovė ir jos vietoje pastatė naują medinę bažnyčią, nupirko jai Krimblių (Armališkių) palivarką. Nuo 1782 m. veikė parapinė mokykla. Per miestelio gaisrą 1783 m. liepą bažnyčia sudegė. Apie 1787 m. klebonas Adomas Legovičius su parapijiečiais pastatė naują medinę.


 Mūrinė bažnyčia 

1885 m. prašyta leisti statyti naują mūrinę bažnyčią. Tik 1888 m. leidimas gautas iš Vilniaus generalgubernatoriaus. Klebono Kazimiero Kozminskio (1872–1914) ir parapijiečių pagal Ustino Golinevičiaus projektą pastatytą dabartinę bažnyčią 1898 m. konsekravo vyskupas Gasparas Cirtautas. Įrengti 16 registrų vargonai. Apie 1908 m. įsteigtas „Saulės“ draugijos skyrius ir lietuviška mokykla, įkurtas parapijos knygynėlis.

1914 m. įsteigtas Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Dekano Jono Jarašiūno rūpesčiu 1925 m. išdažytas bažnyčios vidus. Ilgametis Užpalių klebonas Antanas Paurys (1885–1968; Užpaliuose nuo 1929 m.) suremontavo bažnyčią, pastatė altariją, rėmė Sibiro tremtinius.

 Klebonai 

Užpalių ir Utenos bažnyčios iki 1725 m. turėjo bendrą kleboną, vėliau Užpaliams paskirtas klebonas-kuratas. Chronologiškai Utenos ir Užpalių parapijose klebonavo:
 1532 m. – Gregorijus Chvalčevskis
 1584 m. – Andriejus Tomaševičius
 1678–1686 m. – Stanislovas Kotovičius
 1686–1725 m. – Michaelis Puzyna de Kozelok
Užpalių klebonai-kuratai:
 1725–1734 m. – Dominykas Sadzevičius
 1734–1754 m. – Nikolajus Slabodžinskis
 1754–1764 m. – Petras Staševičius
 1764–1775 m. – Michaelis Korgautas
 1776–1804 m. – Adomas Juozapas Legovičius
 1805–1828 m. – Juozapas Baueris
 1828–1844 m. – Kazimieras Dopševičius
 1845–1853 m. – Silvestras Grubinskis
 1853–1856 m. – Jokūbas Plevakas
 1857–1860 m. – Aleksandras Jakovičius
 1860–1864 m. – Jonas Pacevičius, nubaustas už dalyvavimą sukilime Списки политических преступников, лишенных по суду прав состояния, имущество коих подлежит конфискации в казну, 1864 m. 
 1864–1868 m. – Pranciškus Staškovskis
 1868–1869 m. – Pranciškus Jastrembskis
 1869–1873 m. – Petras Vaitkevičius
 1873–1914 m. – Kazimieras Kosminskis
 1914–1928 m. – Jonas Jarašiūnas
 1929–1949 m. – Antanas Paurys
 1949–1953 m. – Antanas Kairys
 1953–1957 m. – Bronius Novelskis
 1957–1970 m. – Mykolas Mikeliūnas
 1970–1972 m. – Titas Vinkšnelis
 1972–1992 m. – Juozapas Šumskis
 1992–2003 m. – Edmundas Rinkevičius
 nuo 2003 – Jonas Bučelis

 Architektūra 

Bažnyčia istoristinė, turi neogotikos ir neoromaninio stiliaus bruožų, stačiakampio plano, dvibokštė. Vidus 3 navų. Yra 5 altoriai. Šventorius apmūrytas ažūrine plytų tvora. Jame stovi klasicistinė mūrinė varpinė (1847 m.).

 Galerija 

 Šaltiniai 



 Nuorodos 
 Vyskupijos informacija
 Užpalių Švč. Trejybės parapijos puslapis 
 Bažnytiniai dokumentai

Kategorija:Utenos rajono bažnyčios
Kategorija:Užpaliai