Žyneliai

Žyneliai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 7 km į šiaurę nuo Darbėnų ir 2 km į šiaurės rytus nuo Laukžemės, prie Kulšės upelio. Teritorijos plotas – 384,68 ha,Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas „Dėl Kretingos rajono savivaldybės gyvenamosios vietovės pavadinimo pakeitimo, gyvenamųjų vietovių teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo“. – Vilnius, 2016 m. spalio 26 d. – Nr. 1062. – Teisės aktų registras. – 2016 m. lapkričio 2 d. – Nr. 26124 veikia 12 vėjo jėgainių ir 1 saulės jėgainė.

 Etimologija 

Vardo kilmė aiškinama dvejopai. Pasak vienų, senovėje čia gyvenę baltų religijos žyniai.Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturys. – 1992 m. rugpjūčio 1d. Pasak kitų, kaimui vardą davusi pirmojo naujakurio Žynio šeima, kurios vaikai ir anūkai vadinti Žyneliais. Galbūt, XIX a. viduryje čia gyvenęs Kazimieras Žynys buvo kaimo įkūrėjų palikuonis.Julius Kanarskas. Žyneliai. Žemdirbių kaimas, tapęs elektros energetikos centru. – Pajūrio naujienos. – 2023 m. lapkričio 24 d.

Vietovardis rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , . Vietos tarme kaimas vadinamas .

 Geografija 

Kaimo žemės plyti Vakarų Žemaičių lygumoje. Rytiniu pakraščiu teka Kulšė, į kurią įteka kairysis intakas Kiaupiškė.

Šiaurėje ribojasi su Benaičiais, vakaruose – su Sūdėnais, pietuose – su Pelėkiais. Rytuose už Kiaupiškės ir Kulšės upelių prasideda Maloniškių ir Auksūdžio žemės.

Per kaimą praeina kelias, jungiantis krašto kelią  su rajoniniu keliu .

 Istorija 
Žynelių užusienis atsirado XVII–XVIII a. plėšininėje Laukžemės dvaro Sudėnų kaimo bendrųjų ganyklų žemėje.

Dvasiniais kaimiečių reikalais rūpinosi Laukžemės bažnyčios kunigai. Joje 1802–1827 m. buvo pakrikštyta 90 šio kaimo vaikų, iš kurių 7 nesantuokiniai. Po 7 kūdikius susilaukė Juozapas ir Ona Bartašiai, Mykolas ir Barbora Bartašiai, Mykolas ir Kunigunda Ruikiai, 5 – Steponas ir Morta Jokūbauskai, po 4 – Pranciškus ir Skolastika Puškoriai, Motiejus ir Petronėlė Serafinavičiai, Tadas ir Barbora Stonceliai, po 3 – Antanas ir Ona Misiai-Misevičiai, Mykolas ir Ona Puškoriai. Laukžemės RKB gimimo aktų metrikų knyga. – 1802–1827 m. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 669, ap. 1, b. 299. – L. 6v–140

Mirusius artimuosius gyventojai laidojo Sūdėnų kapinėse. Tik labiausiai nusipelnę parapijiečiai laidoti Laukžemės bažnyčios kapinėse. Nuo XVIII a. pab. visi mirusieji buvo vežami į naujai atidarytas Laukžemės parapijos kapines.

XIX a. pirmoje pusėje Žynelius įsigijo ir prie Senosios Įpilties palivarko valdų prijungė Šateikių ir Kartenos grafas Pranciškus Pliateris. Tokiu būdu kaimas buvo atskirtas nuo Sūdėnų ir tapo savarankiška gyvenviete. Joje 1845 m. gyveno Pilypo Balčiaus, Juozapo ir Mykolo Bartašių, Mykolo Bendiko, Petro ir Tado Butkų, Jono Einos, Juozapo ir Kazimiero Girtų, Jono Jokūbausko, Karolio Labanaičio, Jono Mikutos, Juozapo ir Mykolo Puškorių, Juozapo Raišio, Ciprijono ir Mykolo Ruikių, Motiejaus Serafinavičiaus, Juozapo ir Prano Strakšų, Juozapo ir Kazimiero Valančių, Stanislovo Žobako šeimos ir Kazimieras Žynys.Съ копій копія прихожанъ Лавкожемскихъ римско-католическаго вѣроисповѣданія въ уѣздѣ Тельшевскомъ въ губерній Ковенской 1845 года. – Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 605, ap. 2, b. 723. – L. 215–216

Baudžiavos panaikinimo reformos metu žemdirbiai buvo atleisti nuo baudžiavos, priskirti Darbėnų valsčiaus valstiečių luomui ir gavo išsipirkti iš dvaro 131 žemės sklypą, už kuriuos grafams Pliateriams išperkamuosius žemės mokesčius 1870 m. mokėjo 42 valstiečiai.Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи, составленъ в 1870 году. – Ковна, 1870. – C. 79 Dvarui likusioje žemėje Adomas Pliateris XIX a. 9 deš. įsteigė Žynelių palivarką, pavaldų Kartenos dvarui.

1872 m. kaime buvo 8 sodybos.Карта губ. Ковенской, Курляндской и части Пруссіи. – Рядъ Х. Листъ Ӏ. – Топ. Васильевъ, топ. Ѳедотовъ. – 1872 г. 1902 m. Žynelius sudarė trys teritoriniai vienetai: kaimas, palivarkas ir persikėlėlių nausėdija.Алфавитный списокъ населенныхъ мѣстъ Ковенской губерніи. – Ковна, 1903. – C. 474

1912 m. kilus dideliam gaisrui sudegė 4 ūkininkų sodybos.Vienybė. – 1912. – Nr. 31. – P. 491 Darbėnų valsčiaus sueiga nutarė skirti padegėliams pašalpą, įpareigodama kiekvieną valsčiaus ūkininką nuo vienos dešimtinės žemės sumokėti po 10 kapeikų.Vienybė. – 1912. – Nr. 38. – P. 604–605

1923 m. Žyneliuose buvo 14 ūkių.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 112 Vykdant Lietuvos žemės reformą, palivarką valstybė 1924 m. nusavino iš Sofijos Pliaterytės-Vieliopolskos ir iki 1936 m. išparceliavo. Darbėnų vls. Žinelių plv. Dvaro, buvusio Velepolskienės Sofijos nuosavybėje, parceliacijos planas (M 1:5000). – 1924–1924 m. – Lietuvos centrinis valstybės archyvas. – F. 1250, ap. 4/5, a. v. 33Darbėnų valsčiaus Žinelių dvaro parceliacijos byla. – 1924–1936 m. – Lietuvos centrinis valstybės archyvas. – F. 1350, ap. 1, a. v. 348 Jo žemė 1927 m. prijungta prie kaimo ir išdalinta ūkininkams.Vyriausybės žinios. – 1927. – Nr. 261. – P. 7 Žemės reforma palietė ir kaimą, kuris nuo 1927 m. iki 1940 m. buvo išskirstytas į vienkieminius ūkius.Darbėnų valsčiaus Žinelių kaimo skirstymo vienkiemiais byla. – 1927–1940 m. – Lietuvos centrinis valstybės archyvas. – F. 1350, ap. 1, a. v. 349

1940 m. sovietų valdžia iš ūkininkų Juozo Mikučio, Salomėjos Mazalienės, Antano Lankučio ir Zenono Astrausko nusavino 28,58 ha ariamos žemės.1945 metų Darbėnų valsčiaus žemės fondo susidarymo ir paskirstymo nuolatiniam naudojimui sąrašas. – Klaipėdos regioninis valstybės archyvas. – F. 204, ap. 1, b. 19. – L. 8v–9, Nr. 219–222 1943 m. kaime buvo 34 ūkiai.Deutsche Heereskarte. – Anschluß: Großblatt Nr. 307 Libau. – Truppenausgabe Nr. 1 vom VIII. 1944. 1a Telsche. – Druck: VIII. 1944 / D 402 B

1946 m. kaime MGB Darbėnų valsčiaus poskyrio stribai nušovė Žemaičių legiono Kardo rinktinės partizaną Juozą Januševičių-Jonušą.Julius Kanarskas. Kretingiškiai kovose dėl Lietuvos valstybingumo. – Klaipėda, 2016. – P. 77, 98, 118, 171, 205

Dėl melioracijos ir kolūkinės žemės plėtros XX a. 8 deš. daugelis šeimų iš kaimo išsikėlė.

Naujas kaimo istorinės raidos etapas prasidėjo 2005 m., kai jame buvo suprojektuotos pirmosios vėjo jėgainės. Žyneliai tapo vienu iš Vakarų Lietuvos žaliosios energijos gamybos centrų, kuriame 2013 m. pastatyta saulės jėgainė, 2023–2024 m. – 330 kW galios Darbėnų skirstykla, integruota į elektros jungtį Harmony Link.

 Mikrotoponiminiai vietovardžiai 

Kaimo vietovardžius 1935 m. surašė Laukžemės pradžios mokyklos mokytojas Jonas Kungys.Lietuvos žemės vardynas. Žemės vardai Žinelių kaimo Darbėnų valsčiaus Kretingos apskrities. – Surašytojas Jonas Kungys, Laukžemės pradžios mokyklos mokytojas. – 1935 m. lapkričio mėn. – Lietuvių kalbos instituto Baltų kalbų ir vardyno tyrimų centras

Anketos duomenimis prie pat senosios, į vienkieminius ūkius dar neišskirstytos gyvenvietės pietryčių pusėje šliejosi Privartės lauku vadinama dirbama žemė, vakarų pusėje – Margio dirva, Molnasiu vadinamos molio duobės bei medžiais apaugusi kūdra, vadinta Sodybos prūdu.

Šiaurinis kaimo galas vadintas Rutpetriais, o prie jo esanti nendrėmis apaugusi neišdžiūstanti kūdra – Rutpetrių prūdu. Netoli jų šiaurinėje kaimo dalyje plytėjo Užgovio ir Lankelių (Lonkalių) pievos, o su Rutpetriais ir Lankelėmis susisiekė didelis ariamas Padirvių laukas. Šiaurės rytų dalyje driekėsi Aukštosiomis vadinama dirva ir šaltiniuota pieva, ariamas Kalno laukas bei Lieknalių dirva ir pieva. Rytinę kaimo žemių dalį apėmė krūmais apžėlusi Pievų rėžių pieva, o prie Užgovio ir Kalno lauko šliejosi Vidgiriais vadinta pelkėta pieva.

Pietryčiuose, ties riba su Maloniškiais, buvusi krūmais apaugusi Pašaltinio pieva, šalia jos – ariamas Papievių laukas. Netoli jų driekėsi Plačiosiomis vadinama dirva ir pieva, o žvyringoje ir akmeningoje vietovėje, pramintoje Kulijos kalneliu, taip pat buvęs ariamas laukas ir pieva.

Vakarinę žemių dalį apėmė Apluokų pieva, neišdžiūstanti Vyturio kalno bala, taip pat akmeninga ganykla ir pieva, vadinama Kulių kalnu, kuriame, pasak senolių, naktimis degdavę pinigai. Pietvakarinėje dalyje plytėjo ariamas Padeksių laukas bei Lendimų dirva ir pieva.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Žyneliai. Žemdirbių kaimas, tapęs elektros energetikos centru
 Lietuvos žemės vardynas. Žemės vardai Žinelių kaimo

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės