Kumpikai

Apie kaimą Telšių rajone žr. Kumpikai (Telšiai).

Kumpikai – kaimas šiaurinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietvakarius nuo Grūšlaukės, kelio  dešinėje pusėje, prie Šlaveitos ir Narmanšakės upių. Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka (nuo 2018 m. spalio 31 d. uždaryta).Uždarė Kumpikų biblioteką. – Pajūrio naujienos – 2018 m. spalio 30 d.


 Etimologija 

Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Kumpikas daugiskaitos. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , .

 Geografija 

Kaimas įsikūręs lygumoje. Iš vakarų ir pietų jis ribojasi su Šlaveitų, šiaurėje – Latvelių, šiaurės rytuose – Smeltės, pietvakariuose – Knėžų ir Akmenalių kaimais, vakaruose – Grūšlaukės mišku. Centrine kaimo dalimi prateka Šlaveita ir dešinysis jos intakas Narmanšakė, o vakariniu pakraščiu – Ąžuolupis (dešinysis Akmenos intakas). Vakariniu pakraščiu praeina kelias , palei šiaurinė pakraštį – kelias , o centrine dalimi juos jungia .

 Istorija 

Šalia senųjų kapinių rastas akmens kirvis liudija,Senkapis, vad. kapeliais, Kumpikų km., Grūšlaukės apyl. Istorinio paminklo pasas. Surašė Juozas Mickevičius, 1967 m. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 4. – B. 3. – L. 10v kad kaimo žemėse žmonių gyventa dar I tūkstantmetyje prieš mūsų erą.

Kaimas įkurtas XVI a., Valakų reformos metu. Pirmąkart pažymėtas 1568 m. Žygimanto Augusto Telšių valsčiaus vakarinės dalies valdų žemėlapyje.Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. 1292, ap. 1. – B. 170 Vėliau priklausė Salantų, nuo 1675 m. iki XIX a. – Grūšlaukės dvarui.

1750, 1821 ir 1843 m. buvo 33, 1846 m. – 27, 1866 m. – 22 dūmai.Kazys Misius. Iš Salantų bažnyčios ir parapijos istorijos. – Salantų bažnyčia: istorija, meno vertybės ir žmonės. – Žemaičių praeitis. – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2011. – T. 15. – P. 70, 73Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – S. 160 Rytinėje kaimo dalyje, plėšininėje ganyklų ir miško žemėje XVIII a. pab. – XIX a. pr. susiformavo vienkieminis Kumpikų Medsėdžių užusienis.

1870 m. kaime buvo 98 revizinės sielos (valstybės prievolininkai), valstiečiai valdė 336 rėžius žemės.Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи: Составленъ в 1870 году. – C. 78 1918 m. pradėjo veikti Kumpikų pradinė mokykla. 1923 m. kaime buvo 34 ūkiai.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 111

Nuo XX a. 5 deš. pabaigos kaimas buvo Raudonosios vėliavos kolūkio administracinis ir gamybinis centras. Jį prijungus prie Kašučių kolūkio, tapo pagalbine ūkio gyvenviete. 1972 m. iš Šlaveitų perkelta biblioteka, veikė Kretingos rajono vartotojų kooperatyvų sąjungos parduotuvė, kultūros namai, pradinė mokykla (2004 m. reorganizuota į Darbėnų vidurinės mokyklos Kumpikų pradinio ugdymo skyrių, kuris 2008 m. uždarytas).

 Gyventojai 

 Kultūros paveldas 
 Kumpikų I senosios kapinės (Kapeliai).
 Kumpikų II senosios kapinės (Maro kapeliai).
 Kapinių ir pakelės koplytėlės su šventųjų skulptūromis (XX a.).
 Monumentalus kryžius ir tipinis atminimo ženklas partizanų ir rėmėjų Kontrimų sodybvietėje (pastatyti 1989 m. ir 2018 m.)
 Monumentalus kryžius ir tipinis atminimo ženklas partizanų vado Kazimiero Kontrimo žuvimo vietoje (pastatyti 1999 m. ir 2018 m.)

 Šaltiniai 

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės