Černiachovsko rajonas

Černiachovsko municipalinis rajonas (; 1946–2008 m. Černiachovsko rajonas, ) – Kaliningrado srities (Rusijos Federacija) administracinis vienetas srities centrinėje dalyje. Rajono centras – Černiachovskas ().

Rajono 83 istorijos ir kultūros paminklai pripažinti valstybinės reikšmės vertybėmis. Tarp jų XX a. architekto Heitmano statyta katalikų parapijos bažnyčia, XIX a. liuteronų bažnyčia, XIV a. gotikinė Instenburgo pilis, kurios nesugriautoje dalyje veikia istorijos ir meno muziejus, XIV a. Jurbarko () vyskupo pilis.

 Geografija 

Ribojasi šiaurėje su Slavsko ir Nemano, rytuose su Gusevo, pietuose su Ozersko ir pietvakariuose su Gvardeisko bei Pravdinsko rajonais.

Rajono plotas 1286 km², iš jų 79 000 ha žemės ūkio paskirties žemė, 30 700 ha miškas, 780 ha vandens telkinių. Rajono teritorijoje yra nemažai naudingų iškasenų – keramzitinis molis, durpės, smėlis, žvyras.

Rajoną kerta dvi transporto ir planavimo ašys – „Vakarai – Rytai“ (Kaliningradas – Černiachovskas – Vilnius) ir „Šiaurė – Pietūs“ (Ryga – Šiauliai – Sovetskas – Bolšakovas – Černiachovskas – Krylovas – Olštynas). Geografinė padėtis rajonui suteikia daug galimybių geležinkelio ir automobilių transporto bei pramonės plėtrai. Priegliaus upe rajonas susisiekia su Baltijos jūra.

 Istorija 

1946 m. balandžio 7 d. įkurtas Insterburgo rajonas, kuris apėmė šiaurinę buvusios Rytų Prūsijos provincijos Įsruties apskrities dalį, bet 1946 m. rugsėjo 7 d. TSRS Aukščiausiosios Tarybos prezidiumo įsaku „Dėl Kaliningrado srities administracinio teritorinio sutvarkymo“ pakeitus rajono centro pavadinimą, pavadintas Černiachovsko rajonu. 

Vykdant savivaldos reformą, nuo 2008 m. oficialus pavadinimas – Černiachovsko municipalinis rajonas.Черняховский муниципальный округ. Prussia39.ru (tikrinta 2024-12-26). Rajono ribos koreguotos 1993 m. ir 2005–2008 m. atliekant administracines reformas.

 Gyventojai 

Buvusioje Įsruties apskrityje 1939 m. buvo 202 gyvenvietės su 43 028 gyventojais; Įsruties apskrities kaimų sąrašas (1939 m.) vok.  Černiachovsko rajone 2003 m. buvo 57 600 gyventojų, iš jų 43 200 gyveno miestuose, 2010 m. surašymo duomenimis buvo 97 gyvenvietės su 51 178 gyventojais arba 6% visų srities gyventojų.Паспорт МО „Черняховский муниципальный район“ 

 Apylinkės 
Rajono teritorijoje iki 2008 m. buvo šios apylinkės, kurios rinko savo tarybas: Černiachovsko rajonas GenWiki
Dabartinis pavadinimasRusiškaiVokiškaiLietuviškaiBerežkovskojėБережковскоеGroß Bubainen, nuo 1938 m. Waldhausen  Didieji BubainiaiKalinovkaКалиновкаGroß Aulowönen, nuo 1938 m. AulenbachAulavėnaiKalužskojėКалужскоеGut Grünheide, GrünheideŽalgirisKamenskojėКаменскоеSaalau, Gut SaalauŽelvaKrasnopolianskojėКраснополянскоеGroß Gaudischkehmen, GroßgaudenGaudiškiemisMajevkaМаевкаGut Georgenburg, GeorgenburgJurbarkas, SpargėSvobodaСвободаJänischkenJeniškiai, GeniškiaiZagorskojėЗагорскоеPelleningken, StrigengrundPelininkai
Vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. Kaliningrado srities įstatymu Nr. 256 rajone sudarytos:
 Černiachovsko miesto gyvenvietė,
 Kalužskojės kaimo gyvenvietė,
 Kamenskojės kaimo gyvenvietė,
 Svobodos kaimo gyvenvietė.

 Vietovardžiai 
Buvę dvarai ir kaimai, daugelis negyvenami nuo 1945 m.Vilius Pėteraitis. Mažosios Lietuvos ir Tvankstos vietovardžiai = Die Ortsnamen von Kleinlitauen und Twanksta: jų kilmė ir reikšmė. Vilius Pėteraitis; Mažosios Lietuvos fondas. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1997. ISBN 5420013762 Lietuviški tradiciniai vietovardžiai: Gudijos, Karaliaučiaus krašto, Latvijos ir Lenkijos.  Patvirtintas Valstybinės lietuvių kalbos komisijos protokoliniu nutarimu 1997 m. gegužės 25 d. Valstybinė lietuvių kalbos komisija. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas. 2002. ISBN 5420014882

Oficialus pavadinimas vokiškaiLietuviškaiBuvusių kaimų koordinatėsAckmenischken, nuo 1938 m. SteinackerAkmeniškiaiAlbrechtshöfen-Auxkallen, RingelauAukštkalniaiAuxkallnehlen, nuo 1938 m. BlumenbachAukštkalnėliaiBaginski, nuo 1938 m. FreimannsdorfBaginskiaiBudwethen, nuo 1938 m. StreudorfBūdviečiaiCamszarden, nuo 1938 m. BergentalKamžardžiaiDaubarrenDaubaraiDirsenDirsėsEckertshof, 1907–1938 m. Gut Eckertshof, nuo 1938 m. Insterburg-Eckertshof-Gandrinnen, nuo 1938 m. StorchfeldeGandrynaiGroß Auxkallen, nuo 1938 m. Friedensfelde Didieji Aukštkalniai Groß Lasdehnen, nuo 1938 m. StreusiedelLazdėnaiGuddaschen, nuo 1938 m. FreienfeldeGudaičiaiGut Auer, nuo 1929 m. Auer-Gut Bebruwethen, nuo 1938 m. BebernBebraviečiaiGut Drebolienen, nuo 1907 m. Insterburg-DrebolienenDrebulynaiGut Frohnertswalde, nuo 1929 m. Frohnertswalde-Gut Herrmannshof-Gut Karpotschen, nuo 1938 m. KarpenfeldKarpočiaiGut Klein Eschenbruch, nuo 1939 m. Gut Groß Eschenbruch-Gut Klein Stobingen, nuo 1929 m. Stobingen Mažieji Stabingiai Gut Kummetschen (iki 1914 m.)KumečiaiGut Neuteich, nuo 1929 m. NeuteichNaičiaiGut Stagutschen, nuo 1938 m. KammergutStogučiaiHopfenau (iki 1914 m.)-Jodszleidszen, nuo 1938 m. AltlindenJuodlaižiaiGroß Kalkeninken, nuo 1938 m. KalkhöheKalkininkaiKamputschen, nuo 1938 m. KampeneckKampučiaiKarlswalde-KastaunenKaštaunysKauschen, nuo 1928 m. HorstenauKaušaiKlein Kummeln, nuo 1907 m. KleinkummelnKumeliaiKlein Popelken (iki 1914 m.)PapelkiaiKlein Reckeitschen, nuo 1938 m. BlüchersdorfRekaičiaiKlein SchunkernŠunkerisKlein Skripstienen, nuo 1938 m. FehlbrückenSkripstaiKlein Wersmeningken, nuo 1938 m. Klein StangenwaldVersmininkaiKneiffen-LasdehnenLazdėnaiMilchbude, Waldhausen-Milchbude-Milszlauken, nuo 1938 m. MilchfeldeMilžlaukiaiNaggen, nuo 1938 m. LindenhausenNagiaiNaussedenNausėdaiNeudorfNaujakiemisNeugrün-Nimmerfried-Oberförsterei Kranichbruch-Ossafurt-Ostwethen, nuo 1938 m. OstfeldeAsviečiaiPaducken, nuo 1938 m. PadauPadūkiaiPaleidszen, nuo 1914 m. Klein AulowönenAuluvėnaiPaplackenPaplaukiaiPapuschienen, nuo 1929 m. TannenfeldePapušynėParingen, nuo 1938 m. PaaringenPoringiaiPendrinnen, nuo 1938 m. Pendershof, nuo 1939 m. PendersdorfPendriūnaiPillwogallen, nuo 1931 m. LindenhöhePilvagaliaiPowehlischken, nuo 1938 m. HoffnungsbrückPoveliškėsRanglacken, nuo 1938 m. EichentalRanklaukiaiRauben (iki 1938 m.)RaubosRuhendorf-Sassupönen, nuo 1938 m. SassenauŠešupėnaiSchernupchen, nuo 1938 m. KirschlandŠernučiaiSchrubenŠriubaiSchwirbeln, nuo 1938 m. GuldenauŽvirbliaiSkardupönenSkardupėnaiSkerdienen, nuo 1938 m. ScherdenSkerdynėSkrusden, nuo 1938 m. KrudenSkruzdžiaiStaggenStagaiSzallies, nuo 1938 m. MengewiesenŽaliojiSziebarten, nuo 1938 m. SiebartenŽybartaiTarpupönen, nuo 1928 m. BergfriedeTarpupėnaiTarpupp, nuo 1938 m. AngermoorTarpupiaiTobackenTabakaiTrakis, nuo 1938 m. FarndorfTrakisWengerin, 1907–1939 m. Forsthaus WengerinVengriaiWerxnen, nuo 1938 m. TonfeldeVerksniaiWillschicken, nuo 1938 m. WilkentalVilkiškėWingeningken, nuo 1938 m. VierhufenVingininkai

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.