Tūbausiai

Tūbausiai – kaimas centrinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 8 km į šiaurę – šiaurės rytus nuo Kretingos, abipus Akmenos upės. Seniūnaitijos centras. Yra Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia. Ties riba su Genčų kaimu ant Akmenos pastatyta Tūbausių užtvanka, o šalia jos – hirdoelektrinė. Kaime buvo Tūbausių pagrindinė mokykla. Veikia Tūbausių triušynas ir dar trys įmonėlės.

 Geografija 
Tūbausiai – septintas pagal dydį Kretingos rajono savivaldybės kaimas, kuris apima 1 264 ha žemės plotą, plytintį abipus Akmenos upės. Šiaurėje-šiaurės rytuose jis ribojasi su Genčais, pietvakariuose – Pajuodupiais, pietuose-pietvakariuose – Kurmaičiais, pietryčiuose – Traidžiais, rytuose – Voveraičiais, o vakaruose-šiaurės vakaruose nedidelis valstybinio miško masyvas kaimą skiria nuo Tarvydų. Rytinėje žemių dalyje auga Degimalio, vakarinėje – Tūbausių, o šiaurės vakarinėje-šiaurinėje – Degsnės miškas. Rytiniu pakraščiu prateka Šakalė (Akmenos intako Skroblupio kairysis intakas), vakariniu – Juodupis, pietrytinėje dalyje išteka Tūbausių II upelis (Akmenos intako Pilsupio dešinysis intakas), o šiauriniame pakraštyje į Akmeną teka Paulikupis.

Kaimo gyvenvietė įsikūrusi Akmenos kairiajame krante, abipus kelio Kurmaičiai–Genčai, vadinamo Užtvankos gatve. Į rytus nuo jos link Degimalio miško eina Sodų ir Šakalės gatvės, o kaimo centre atsišakoja kelias į Tarvydus. Prie jo vakarinėje kaimo dalyje stovi Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia, davusi keliui Bažnyčios gatvės vardą. Už jos Tūbausių miške ir pamiškėje yra kelios vienkieminės sodybos, o miško pakraštyje kairiajame Akmenos krante veikia civilinės kapinės. Miško pietvakariniame pakraštyje Juodupio dešiniajame išliko priešistorinis kapinynas.

Akmenos kairiajame krante ties riba su Kurmaičiais yra neveikiančios senosios kapinės (Maro kapeliai) ir priešistorinė senovės gyvenvietė, o netoli ribos su Genčais – dirva paverstos antrosios senosios kapinės (Kapeliai).

 Istorija 
Archeologijos paminklai liudija, kad Tūbausiuose žmonių gyventa jau senų senovėje. Tarpukariu rasti žalvariniai įmoviniai kirvis ir ietigalis datuojami vėlyvuoju žalvario amžiumi.Lietuvos TSR archeologijos atlasas. – Vilnius, 1974. – T. 1. – P. 220–221, eil. Nr. 103 Pietvakariniame kaimo pakraštyje išliko III–VII a. kapinynas su akmenų vainikais.Rimutė Rimantienė. Tūbausių kapinynas. – Lietuvos archeologiniai paminklai: Lietuvos pajūrio I–VII a. kapinynai. – Vilnius, 1968. – P. 183–206 Seniausi Tūbausių gyventojai I tūkstantmetyje gyveno kaimo pietiniame pakraštyje, prie Akmenos upės ir bevardžio upelio santakos įsirengtoje atviroje senovės gyvenvietėje,Zenonas Baubonis, Bronius Dakanis. Tūbausių senovės gyvenvietės žvalgomieji tyrinėjimai 1998 m. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1998 ir 1999 metais. – Vilnius, 2000. – P. 85-86 kurios pakraštyje vėliau veikė I senosios kaimo kapinės (Maro kapeliai).

Rašytiniuose šaltiniuose kaimo vardas pirmąkart paminėtas 1566 m. Kretingos valsčiaus inventoriuje.Aкты издаваемые Виленскою археографическою комиссieю. – Вильна, 1897. – Т. 14. – C. 126–129 Kaimas priklausė karališkajam Kretingos dvarui, turėjo per 40 valakų žemės, iš kurios 30 valakų buvo dirbama. Iš dvaro ją nuomojo 37 valstiečių šeimos.

Apie 1570 m. kaimą nusiaubė maro epidemija. Perduodant 1572 m. Kretingos dvarą Chodkevičių nuosavybėn, Tūbausiuose buvo belikusios 23 valstiečių šeimos, o 8,5 valako žemės dirvonavo.Aкты издаваемые Виленскою археографическою комиссieю. – Вильна, 1897. – Т. 14. – C. 168–169

Vyskupo Ignoto Jokūbo Masalskio laikais 1771 m. sudaryto Kretingos grafystės inventoriaus duomenimis kaime gyveno 34 valstiečių šeimos.Lietuvos valstybės istorijos archyvas. – F. SA, b. 19548. – L. 99 Inventoriuje esantis žemėlapis liudija, kad kaimas buvo gatvinis ir visos sodybos stovėjo abipus kelio Kurmaičiai–Genčai, centrinėje kaimo dalyje. Aplinkui gyvenvietę plytėjo dirbama žemė, o kaimo pakraščiuose buvo bendrosios ganyklos, šienaujamos pievos ir miškas.

Tūbausių gyventojų dvasiniu gyvenimu rūpinosi Kretingos bernardinų (pranciškonų observantų) bažnyčios kunigai. 1827 m. kaime buvo 34 katalikų namai su 270 parapijiečių,Lietuvos mokslo akademijos Vrublevskių bibliotekos rankraščių skyrius. – F. 39, b. 107. – L. 23 1846 m. – 29 dūmai,Michał Gadon. Opisanie powiatu Telszewskiego w gubernii Kowieńskiej w dawnem Xięstwie Żmujdzkiem położonego. – Wilno, 1846. – S. 180 1857 m. 23 kiemuose gyveno 324 katalikai.Lietuvos mokslo akademijos Vrublevskių bibliotekos rankraščių skyrius. – F. 39, b. 93. – L. 41-43v

Panaikinus baudžiavą, valstiečiams buvo leista įsigyti dirbamą žemę, kurią jie iki tol nuomojo iš dvaro. 1870 m. išperkamuosius žemės mokesčius grafui Mikalojui Zubovui mokėjo 113 kaimo valstiečių.Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи: Составленъ в 1870 году. – C. 81

1914 m. kaime stovėjo 79 sodybos, 1920 m. gyveno 74 katalikų šeimos,Lietuvos mokslo akademijos Vrublevskių bibliotekos rankraščių skyrius. – F. 39, b. 177. – L. 50-56 o 1923 m. buvo 65 ūkiai.Lietuvos apgyvendintos vietos. – Kaunas, 1925. – P. 115 Tarpukariu buvo pravesta Lietuvos žemės reforma, kurios metu gatvinis kaimas išskirstytas į viensėdžius.

1928 m. pranciškonų rūpesčiu įrengta medinė Tūbausių Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia – Kretingos parapijos filija. Netoli bažnyčios paskirtas sklypas kapinėms. Kunigo Henriko Sirtauto iniciatyva 1939 m. pradėta ruošti medžiagą mūrinės bažnyčios statybai, kuri pastatyta 1941–1942 m.Bronius Kviklys. Mūsų Lietuva. – Bostonas, 1968. – T. 4. – P. 263

Po Antrojo pasaulinio karo apylinkės miškuose veikė Žemaičių apygardos Kardo rinktinės partizanai. Jų rėmėjas buvo Tūbausių bažnyčios kunigas Antanas Petronaitis.Antanas Petronaitis. – Kretingos krašto enciklopedija, 2006 m. 1946 m. pavasarį kaime buvo sušauktas Kardo rinktinės štabo posėdis, kuriame dalyvavo Lietuvos laisvės armijos Žemaičių apygardos vadovybės nariai – vadas Jonas Semaška–Liepa, štabo viršininkas Fortūnatas Ašoklis–Pelėda, informacijos ir propagandos skyriaus viršininkė Bronė Stasiūnienė.Bronius Kviklys. Mūsų Lietuva. – Bostonas, 1968. – T. 4. – p. 264

Kardo rinktinės partizanai 1946 m. gegužės 26 d. Tūbausiuose nukovė NKVD Kretingos valsčiaus poskyrio viršininko pavaduotoją, jaunesnįjį leitenantą I. Belkiną ir valsčiaus milicijos operatyvinį įgaliotinį A. Minčenkovą.Arvydas Anušauskas, Vytautas Kučinskas. Lietuvos laisvės kovos. – Vilnius, 1991. – P. 30 1948 m. kovo 28 d. į MGB Kretingos valsčiaus poskyrio ir stribų surengtą pasalą pateko šešių Kardo rinktinės partizanų grupė. Mūšio metu žuvo Pranas Katkus (g. 1902 m.), Steponas Katkus (g. 1928 m.), Juozas Petreikis (g. 1891 m.), Juozas Narmontas (g. 1929 m.) ir Gediminas Pocius (g. 1931).Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo departamento 1998-03-06 archyvinė pažyma

1948 m. į Sibirą ištremta partizano Benedikto Ruibio šeima,Lietuvos gyventojų genocidas 1945–1947 m. – Vilnius, 2002. – T. 2(K-S). – P. 937 1949 m. – partizanų ryšininkas Pranas Sodys su tėvu, motina ir seserimi Terese.Algis Kuklys. Partizanų ryšininkas prisimena. – Švyturys – 2002 m. balandžio 4 d.

1958 m. kaime atidaryta pradinė, 1959 m. – septynmetė mokykla, kuri 1962 m. reorganizuota į aštuonmetę. Sumažėjus mokinių skaičiui, 1977 m. tapo vėl pradine, o 1995 m. buvo pertvarkyta į pagrindinę mokyklą, kuri 2002 m. uždaryta.

Sovietmečiu Tūbausiai buvo pagalbinė Kurmaičių paukštininkystės tarybinio ūkio gyvenvietė.

 Gyventojai 

 Kultūros paveldas 
 Tūbausių kapinynas (III–VII a.)
 Tūbausių senovės gyvenvietė (I tūkst. I pusė)
 Tūbausių I senosios kapinės (XVI a. – XX a. pr.)
 Tūbausių II senosios kapinės (XVII a. – XIX a. pr.)
 Koplytėlė su Jono Nepomuko skulptūra (XX a. I pusė)Koplytėlė su Jono Nepomuko skulptūra. – Kultūros vertybių registras
 Koplytėlė su Marijos skulptūra (XX a. I pusė)Koplytėlė su Jono Nepomuko skulptūra. – Kultūros vertybių registras
 Tūbausių partizanų kryžius (2003 m.)
 Tūbausių paminklas partizanams (2020 m.)

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Audra Venckuvienė. Kam skamba Tūbausių varpai? – Vakarų ekspresas. – 2007 m. balandžio 18 d. – P. 10

 Nuorodos 

 Tūbausių kaimas ir parapija. – Tūbausių parapija
 Asta Kupšytė. Tūbausių kaimas, 2013 m. – Kretingos krašto enciklopedija 
 Irena Šeškevičienė. Tūbausių kaimas sudomino vienuolį, užsienietį ir policininkus. – Pajūrio naujienos. – 2008 m. lapkričio 21 d.

Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės