Liublino vaivadija

Liublino vaivadija () – – teritorinis vienetas Lenkijos pietryčiuose. Vaivadijos sostinė – Liublinas. Šiaurėje ir vakaruose ribojasi su Mazovijos vaivadija, pietvakariuose – Švento Kryžiaus vaivadija, pietuose – Pakarpatės vaivadija, pietryčiuose su Ukraina ir šiaurės rytuose su Baltarusija. Vaivadija sudaro 8 % šalies ploto.

 Istorija 

Nuo V a. pr. m. e. iki VIII a. šiaurinėje dabartinės vaivadijos teritorijoje gyveno baltų gentis – jotvingiai, o pietinėje slavų gentys volynėnai, lendai, dulebai ir vyslėnai.http://lt.wikipedia.org/wiki/Vaizdas:Slav-7-8-obrez.png X a. pabaigoje didžiąją dalį rytinių žemių užėmė Kijevo Rusia, o vakarines Lenkijos karalystės Sandomiero kunigaikštystė. Žlugus Kijevo Rusios valstybei rytinėje šių žemių dalyje XII a. susikūrė Haličo-Volynės kunigaikštystė, kuriai žlungant dėl šių žemių kovojo Lietuvos Didžioji kunigaikštystė, Lenkijos karalystė ir kryžiuočiai. XIV a. pabaigoje LDK prisijungė šiaurės rytines dabartinės vaivadijos žemes, kurios buvo prijungtos prie Trakų vaivadijos, kur 1566 m. buvo įkurta Bresto vaivadija, egzistavusi iki 1795 metų.http://mkp.emokykla.lt/gimtoji/images.php?IId=268 http://forum.istorija.net/photos/show-album.asp?albumid=35&photoid=360  Lenkijai atitekusios žemės buvo prijungtos prie Sandomiero vaivadijos ir Rusios vaivadijos Chelmo žemių. 1474 m. iš rytinių Sandomiero vaivadijos žemių buvo sukurta nauja Liublino vaivadija, kuri iki 1795 m. Trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo priklausė Lenkijos karalystės Mažosios Lenkijos provincijai. Rusios vaivadija 1772 m. po Pirmojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo atiteko Habsburgų monarchijai.

Nuo 1795 m. iki 1809 m. visa dabartinės vaivadijos teritorija priklausė Austrijos karalystės Vakarų Galicijai. 1809–1816 m. šiaurinė dalis priklausė Varšuvos kunigaikštystės Sedlcų departamentui, o pietinė Liublino departamentui.

1816–1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Palenkės vaivadijai ir Liublino vaivadijai. 1837–1844 m. šiaurinės žemės priklausė Palenkės gubernijai, kuri 1844 m. prijungta prie Liublino gubernijos. 1867 m. šiaurinės žemės buvo prijungtos prie naujai sukurtos Sedlcų gubernijos, kurios jai priklausė iki 1912 metų. Pietinės žemės iki 1912 m. priklausė Liublino gubernijai. 1912–1915 m. visos dabartinės vaivadijos žemės priklausė Chelmo gubernijai.

1915–1918 m. pietinė dalis priklausė Vokietijos imperijos, Lenkijos karalystės, Liublino generalgubernijai, o šiaurės rytinė dalis Oberostui. 1917–1920 m. pietrytinės žemės priklausė Ukrainos Liaudies Respublikai. 1920–1939 m. visos dabartinės vaivadijos žemės priklausė II Lenkijos Respublikos Liublino vaivadijai. 1939–1945 m. visos dabartinės vaivadijos žemės priklausė Trečiojo Reicho Generalgubernijai.

1945–1975 m. priklausė Lenkijos Liaudies Respublikos Liublino vaivadijai, kurios ribos buvo beveik tokios pačios kaip ir dabartinės vaivadijos. 1975–1998 m. priklausė Liublino, Zamostės, Chelmo, Palenkės Bialos, Sedlcų ir Tarnobžego vaivadijoms.

Dabartinė vaivadija įkurta 1999 m. sausio 1 d. sujungiant Liublino, Zamostės, Chelmo vaivadijas ir dalį Palenkės Bialos, Sedlcų ir Tarnobžego vaivadijų žemių, remiantis 1998 m. vietinės valdžios reorganizacijos aktu.

Dalis dabartinių Palenkės Radzino, Vlodavos, Parčevo ir Palenkės Bialos apskričių žemių nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

 Administracinis suskirstymas 

Vaivadija sudaryta iš 20 apskričių ir 4 miestų-apskričių. Vaivadijoje yra 213 valsčių, iš kurių 20 miesto tipo, 22 kaimo-miesto ir 171 kaimo tipo.

 Lietuviškai  Lenkiškai  Plotas, km²  Adm. centras Bialos apskritis  powiat bialski  2754  Palenkės Biala Bilgorajaus apskritis  powiat biłgorajski  1678  Bilgorajus Chelmo apskritis  powiat chełmski  1780  Chelmas Hrubešuvo apskritis  powiat hrubieszowski  1269  Hrubešuvas Januvo apskritis  powiat janowski  875  Liublino Januvas Krasniko apskritis  powiat kraśnicki  1005  Krasnikas Krasnystavo apskritis  powiat krasnostawski  1067  Krasnystavas Lenčnos apskritis  powiat łęczyński  634  Lenčna Liubartuvo apskritis  powiat lubartowski  1290  Liubartuvas Liublino apskritis  powiat lubelski  1679  Liublinas Lukuvo apskritis  powiat łukowski  1394  Lukuvas Opolės apskritis  powiat opolski  804  Liublino Opolė Parčevo apskritis  powiat parczewski  953  Parčevas Pulavų apskritis  powiat puławski  933  Pulavai Radzynio apskritis  powiat radzyński  965  Palenkės Radzynis Rykų apskritis  powiat rycki  616  Rykos Svidniko apskritis  powiat świdnicki  469  Svidnikas Tomašuvo apskritis  powiat tomaszowski  1487  Liublino Tomašuvas Vlodavos apskritis  powiat włodawski  1256  Vlodava Zamostės apskritis  powiat zamojski  1872  Zamostė Chelmas  Chełm  35  Chelmas Liublinas  Lublin  147  Liublinas Palenkės Biala  Biała Podlaska  49  Palenkės Biala Zamostė  Zamość  30  Zamostė

 Geografija 

Vaivadijos vakarinės žemės priklauo istoriniam Mažosios Lenkijos regionui, rytinės istoriniams Polesės ir Voluinės regionams, o šiaurinės XIX a. nuo Palenkės istorinio regiono atskirtam Pietinės Palenkės istoriniam regionui. Vaivadija išsidėsčiusi Pietinė Palenkės žemumoje, Voluinės Polesėje, Liublino aukštumoje, Voluinės aukštumoje ir Sandomiero slėnyje. Didžiausios upės tekančios vaivadijos teritorijoje yra: Vysla, Vakarinis Bugas, Vepšas ir Kžna.

 Miestai ir miesteliai 

Vaivadijoje yra 42 miesto statusą turinčios gyvenvietės, 4 iš jų sudaro atskirus miestus-apskritis ir 20 miesto tipo valsčius.

Nr. Herbas  Miastas  Gyventojai  Plotas (km²)  Gyventojų tankis (gyv./km²) 1.  24px  Liublinas  350 462  147  2377 2.  24px  Chelmas  67 693  35,28  1918,7 3.  24px  Zamostė  66 519  30,34  2193 4.  24px  Palenkės Biala  57 790  49,40  1168,4 5.  24px  Pulavai  49 066  50,61  969,5 6.  24px  Svidnikas  40 050  20,35  1968 7.  24px  Krasnikas  35 642  25,52  1397 8.  24px  Lukuvas  31 120  35,75  852,2 9.  24px  Bilgorajus  27 341  21,10  1295 10.  24px  Liubartuvas  22 793  13,92  1648 11.  24px  Lenčna  21 084  19  1110 12.  24px  Liublino Tomašuvas  19 991  13,29  1506 13.  24px  Krasnystavas  19 808  42,13  470,6 14.  24px  Hrubešuvas  18 350  33,03  578,6 15.  24px  Demblinas  17 665  38,33  461 16.  24px  Palenkės Mendzyžecas  17 088  20,03  853,1 17.  24px  Palenkės Radzynis  16 047  19,31  831 18.  24px  Vlodava  13 918  17,97  756 19.  24px  Liublino Januvas  11 963  14,84  808 20.  24px  Parčevas  10 228  8,05  1277 21.  24px  Poniatova  9 644  15,26  632 22.  24px  Rykos  9 636  27,22  354 23.  24px  Liublino Opolė  8 739  15,12  578 24.  24px  Belžycės  6 958  23,46  297 25.  24px  Terespolis  6 001  10,11  594 26.  24px  Bychava  5 297  6,69  791,8 27.  24px  Ščebžešynas  5 255  29,12  180 28.  24px  Rejoviec Fabričnai  4 474  14,28  313 29.  24px  Nalenčuvas  4 200  13,82  303,9 30.  24px  Žemutinis Kazimieras  3 485  30,44  114,49 31.  24px  Kockas  3 484  16,78  208 32.  24px  Tarnogrudas  3 396  10,69  318 33.  24px  Zvežynecas  3 297  4,82  684 34.  24px  Krasnobrudas  3 075  6,99  430 35.  24px  Lukuvo Stočekas  2 718  9,15  297 36.  24px  Anopolis  2 654  7,73  343 37.  24px  Piaskai  2 634  8,43  312 38.  24px  Juzefuvas  2 418  5  484 39.  24px  Laščuvas  2 341  5,01  467 40.  24px  Liublino Ostruvas  2 206  29,77  75 41.  24px  Tyšovcės  2 144  18,52  116 42.  24px  Frampolis  1 408  4,67  301

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Vaivadijos statistika (Polskawliczbach.pl)