Kivyliai

Kivyliai – kaimas Akmenės rajono savivaldybės šiaurėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Naujosios Akmenės, 5 km į vakarus nuo Klykolių, pasienyje su Latvija. Seniūnaitijos centras. Stovi Kivylių Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia (nuo 2000 m.), yra buvusi Kivylių mokykla (dabar Akmenės gimnazijos skyrius), paštas (LT-85037), biblioteka. Paminklas Ldk Kęstučiui (autorius – vietos pedagogas A. Kazlauskas) per melioraciją išnaikinus Alsių kaimą, 1932 m. perkeltas į Kivylius. Veikia žemės ūkio bendrovės „Kontaktai“, „Pipiriai“. Įsikūrusi kaimo bendruomenė.

 Geografija 

Kivyliai įsikūrė Vadaksties intako Agluonos dešiniajame krante, prie Kivylių tvenkinio.

 Istorija 

XVIII a. buvo Kivylių seniūnija, o kaimą sudarė 10 kiemų. XVIII–XX a. pradžios įrašai Akmenės Šv. Onos bažnyčios metrikacijos knygose liudija ne tik apie kaimo, bet ir apie dvaro buvimą. Šį faktą patvirtina 1911 m. ir 1923 m. žemėlapiai, kuriuose užfiksuoti dvaro žemių eksplikacijos planai  taip pat ir gyvenvietės senajame parke išlikę dvaro pamatų ir ledainės likučiai. Pasakojama, kad dvarą galėjo valdyti J. Pilsudskio senelis ar prosenelis, tačiau tai patvirtinančių duomenų nėra.

Kivyliuose nuo 1916 m. veikė mok. Šiaučiūnienės vadovaujama pradinė mokykla, kuri buvo įsikūrusi netoli buvusio dvaro dabartinės gyvenvietės teritorijoje.

Apie gyvenimą tarpukario Kivyliuose nėra daug žinoma. 1923 m. surašymo metu čia būta 333 gyventojų, iš kurių – 88 gyveno dvare.

Antrojo pasaulinio karo metu vietovėje vyko mūšiai, todėl iš senojo Kivylių ir aplinkinių kaimų beveik nieko neliko. Tačiau paskutinės senosios sodybos buvo sunaikintos per melioraciją, kurios metu nugriautos ne tik dirbamuose laukuose išsimėčiusios sodybos, bet ir dabartinėje gyvenvietės teritorijoje buvusios sodybos. Senuosius laikus mena tik senosios Kalvių (kodas L1278), Kivylių k. senosios I (kodas L1282), Kivylių k., vad. Senkapiais (L1283) ir Bitininkų, Kivylių k. senosios II (L1284) kapinės  bei 1 medinis gyvenamasis namas. Jis yra su puikiai išlikusia sodybviete – gyvenamuoju namu, ūkinių pastatų kompleksu ir sodu; šiek tiek nutolęs nuo gyvenvietės į Rytus. Dabartinė Kivylių gyvenvietė yra įkurta maždaug 1-1,5 km į šiaurės rytus nuo pirminės kaimo vietos – buvusių Norbutų ir Pipirių kaimų vietoje. Naujosios gyvenvietės istorija siejama tik su kolūkiu ir jo plėtra

1950–1992 m. Kivyliai kolūkio centrinė gyvenvietė. 1971 m. įsteigta biblioteka, 1982 m. įkurti kultūros namai, medicinos punktas. 2000 m. pastatyta Kivylių Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia.

 Kolūkis 

Kolūkio pavadinimų kaita ir laikotarpiai:
 Klykolių apylinkės „Lenino keliu“ kolūkis (1949 01 15 – 1950 09 04)
 Akmenės rajono Kivylių apylinkės „Stalino“ vardo kolūkis (1950 09 04 – 1954 05 25)
 Akmenės rajono Klykolių apylinkės „Stalino“ kolūkis (1954 05 25 – 1962 01 01)
 Akmenės rajono Klykolių apylinkės Kivylių kolūkis (1962 01 02 – 1962 12 08)
 Mažeikių rajono Medemrodės apylinkės Kivylių kolūkis (1963 01 07 – 1966 10 24)
 Akmenės rajono Klykolių apylinkės Kivylių kolūkis (1966 10 24 – 1988 06 22)
 Akmenės rajono Naujosios Akmenės apylinkės Kivylių kolūkis (1988 06 22 – 1989 12 31)
 Akmenės rajono Naujosios Akmenės apylinkės Kivylių agrofirma-kolūkis (1989 11 31 – 1991 11)
 Akmenės rajono Naujosios Akmenės apylinkės Kivylių ūkio įmonė (1991 11- 1992)

|}

 Gyventojai 

1738 m. Kivyliuose buvo 10 kiemų.

 Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 Reinis Bertulis, latvių kalbininkas.
 Jonas Januitis, ilgametis Lietuvos radijo ir televizijos komiteto pirmininkas.

 Partnerystės ryšiai 
  Deuna, Vokietija

 Šaltiniai 

Kategorija:Akmenės rajono savivaldybės gyvenvietės