Ašašninkai

Ašašninkai ()Laima Purlienė. „Iš pokalbių su folklorininku Juozu Averka: apie Ašašnykų šnektą“, „Saulės arkliukai“, alkas.lt, 2020 06 18. – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 0,5 km į pietus nuo Kabelių, prie pat sienos su Baltarusija. Į pietus nuo kaimo telkšo Grūdos ežeras, iš jo pro Ašašninkus teka Grūda. Iš pietų supa miškai. Kelias į Kabelius, miško kelias į Musteiką.


Ašašninkų apylinkėse rasta archeologinių gyvenviečių liekanų. Kaime yra nebeveikiančios kapinės. Centre – trys kryžiai, be to, keletas kryžių yra prie sodybų.

Ašašninkų pietvakariuose esanti sodyba (Plaskiniškė) yra toliausiai į pietus nutolusi Lietuvos gyvenamoji vieta.Henrikas Gudavičius. Klaidžioja kažkas prie Krūčiaus. Vilnius: Aštuntoji diena, 2018. p. 471–472.

 Etimologija 

Kaimo pavadinimas kilęs iš žodžio ašašnykas – taip (, ) vadinti LDK medžioklės varovai, jėgeriai, tarnavę didžiajam kunigaikščiui.Lietuvos vietovardžių žodynas, I t. Vilnius: Lietuvių kalbos instituto leidykla, 2008.

 Istorija 
Apylinkėse rastos ankstyvojo mezolito Kabelių senovės gyvenvietės.

Iki XX a. vid. Ašašninkai faktiškai buvo pietinė Kabelių kaimo dalis: šiauriniai Kabeliai priklausė Vilniaus gubernijai, o pietiniai (dab. Ašašninkai) – Gardino. XIX a. Kabeliai (II) pateko į Gardino apskrities Beržtų valsčių.

Kabeliai II 1990 m. LR AT nutarimu pavadinti Ašašninkais.

 Gyventojai 

 Šnekta 

Kaime ir jo apylinkėse būdinga savotiška vidurio aukštaičių šnekta, kurioje sumišę priebalsiai š, ž ir s, z: sakoma sakalys („šakalys“), jieskoc („ieškoti“), azaras („ežeras“), uzdaryc („uždaryti“) ir šveikata („sveikata“), lažda („lazda“). Ašašninkų-Kabelių šnektą tyrinėjo Žaneta Markevičienė.http://www.biblioteka.vpu.lt/zmogusirzodis/PDF/didaktinelingvistika/2010/mark48-51.pdf 


 Šaltiniai 

Kategorija:Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės