Finougrų kalbos

Finougrų kalbos (fiu – ISO 639-2 kodas) – kalbų grupė, priklausanti Uralo kalbų šeimai. Finougrų kalbas sudaro dvi šakos – finų ir ugrų. Finougrų kalboms priklauso estų, suomių, vengrų ir kt. kalbos. Skirtingai nuo daugumos Europos kalbų, finougrų kalbos nepriklauso indoeuropiečių kalbų šeimai, jos kilusios ne iš indoeuropiečių, o iš Uralo prokalbės. Daug mažųjų finougrų kalbų yra ties išnykimo riba. Šios kalbos pasižymi linksnių gausa: finiškoje vepsų kalboje išskiriama iki 24 linksnių. Bet yra ir išimčių: chantų kalbos vakarų tarmėse likusios tik 3 linksnių formos. Veiksmažodžiai ir vardažodžiai kaitomi agliunacijos būdu, t. y. prie žodžių šaknų pridedant priesagas, kurios žymi tik vieną reikšmę – prie vienos žodžio šaknies prijungiamos linksnį (ar asmenį) ir skaičių (vienaskaitos, dviskaitos arba daugiskaitos) nurodančios priesagos, todėl neretai žodžiai būna gana ilgi. Finougrų, kaip ir kitose agliutinacinėse kalboje, rečiau prireikia prielinksnių ar polinksnių, pvz.: lietuviški prielinksniniai junginiai 'prie stalo', 'po stalu', 'ant stalo', 'iš stalo' daugumoje finougrų kalbų reiškiami atskirais linksniais, prie šaknų pridedant atitinkamą reikšmę turinčias priesagas. Šitaip būtų galima paaiškinti linksnių finougrų kalbose gausą. Šioms kalboms nebūdinga gramatinės giminės kategorija, neskiriami net įvardžiai 'jis', 'ji' – tėra vienas abi gimines žymintis įvardis, pvz., suomiškai hän, estiškai tema, vengriškai ő.

 Klasifikacija 
Uralo kalbų šeimai, finougrų kalbų pogrupiui priklauso šios kalbosFinno-Ugric languages. (2009). Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica 2009 Ultimate Reference Suite. Chicago: Encyclopædia Britannica.:

Ugrų kalbų pogrupis
 Vengrų kalbos
 Vengrų kalba
 Obės ugrų kalbos
 Chantų kalba (ostiakų)
 Mansių kalba (vogulų)
Finų kalbų pogrupis
 Permės finų kalbos
 Komių kalba (komių – zyrių)
 Permės komių kalba (permių)
 Udmurtų (votiakų)
 Marių kalbos
 Rytų marių
 Vakarų marių
 Mordvių
 Erzių
 Mokšų
 Samių kalbos (10 kalbų, kartais laikomos tarmėmis)
 Vakarų samių kalbos
 Pietų samių
 Umėjo samių (beveik išnykusi)
 Lulėjo samių
 Pitėjo samių (beveik išnykusi)
 Šiaurės samių
 Rytų samių kalbos
 Kemės samių (išnykusi)
 Inario samių
 Akalos samių (beveik išnykusi)
 Kildino samių
 Skolto samių
 Terio samių (beveik išnykusi)

 Baltijos finų (Pabaltijo finų)
 Vepsų
 Karelų
 Karelų pagrindinė bendrinė
 Liudikų
 Oloneco karelų (livikų)
 Suomių – įskaitant: Tornijo suomių kalba, Koinų kalba, Kvenų kalba, Ingrų kalba
 Ižorų (ingrų) – ant išnykimo ribos
 Vodų (votų) – beveik išnykusi
 Estų, įskaitant dialektus
 Lyvių (lybių) – beveik išnykusi, dabar bandoma atgaivinti

Mordvių ir marių kalbos kartais jungiamos į Volgos finų grupę.

 Bendrasis žodynas 
Ištirta, kad visose finougrų kalbose yra maždaug tik 200 bendros kilmės žodžių. Apie 55 iš jų susiję su žvejyba, 33 – su medžiokle, 31 – su darbo įrankiais, 26 – su statyba, 18 – su klimatu, 17 – su augalais, 12 – su šiaurės elniais, 11 – su drabužiais, 11 – su tikyba, 4 – su bendruomene, ir tik 3 – su prekyba.

 Skaitvardžiai finougrų kalbose 
Tik skaitvardžių pavadinimai nuo vieno iki šešių visose finougrų kalbose yra bendros kilmės. Skaitvardžiai 'septyni' (seitsemän, seitse, seis), 'šimtas' ir 'tūkstantis' yra pasiskolinti iš indoeuropiečių kalbų.

 Suomių Estų Lyvių Vodų Vepsų Karelų Šiaurės samių Skolto samių Marių Erzių-mordvių Mokšų-mordvių Komių Udmurtų Mansių Chantų Vengrų1yksiüksikšühsiüks’ yksioktaõhttиктевейкефкяöтикодыкакваитegy</font>2kaksikakskakškahsikaks'kakšiguoktekue´httкоктыткавтокафтакыккыккитыгкатынkettő3kolmekolmkuolmkõlmõkoumekolmigolbmakoummкумытколмоколмакуимкуинхурумхутымhárom4neljänelinēļanellänell'nellänjealljenelljнылытнилениленёльнильниланятыnégy5viisiviisvīžviizvižviisivihttavittвизытветесьветевитвитьатветöt6kuusikuuskūžkuuzkuz'kuušiguhttakuttкудыткотокотаквайткуатьхотхутhat7seitsemänseitseseisseitseeseičemešeiččemenčiežačiččâmшымытсисемсисемсизимсизьымсаттапытhét8kahdeksankaheksakōdõkskahõsaakahesakahekšangavccikääu´cкандашекавксокафксакöкъямыстямызнёлловнювтыnyolc9yhdeksänüheksaīdõksühesääühesayhekšänovcciååu´cиндешевейксэвейхксаöкмысукмысонтэлловйиряңkilenc10kymmenenkümmekimčümmeekümnekymmenenlogilååiлукеменькемоньдасдасловяңtíz100satasadasadāsadāsadasatačuođičue´đшÿдöсядосяжасесюсатсотszáz1000tuhattuhattūontõtuhattuhatuhatduhátdohatтÿжемтёжатёжяньсюрссюрссотэр…ezer

 Išnašos 

 Nuorodos 


 Dr. Jonas Balys. Baltų kaimynai finougrai