Antrasis Abiejų Tautų Respublikos padalijimas

Antrasis Abiejų Tautų Respublikos padalijimas įvyko 1793 m. Tai buvo antrasis iš trijų Abiejų Tautų Respublikos padalijimų, kurie  1795 m. galutinai panaikino Abiejų Tautų Respubliką. Antrojo padalijimo priežastis – 1792 m. ATR–Rusijos karo pralaimėjimas ir prisijungimas prie Targovicos konfederacijos.

Sutartį pasidalyti valstybės teritorijas 1793 m. sausio 23 d. pasirašė Prūsijos karalius Frydrichas Vilhelmas II ir Rusijos imperatorė Jekaterina IIКонвенция между Россией и Пруссией о втором разделе Польши. Po to Prūsijos kariuomenė užėmė Didžiąją Lenkiją, o Rusijos kariuomenė – rytines Abiejų Tautų Respublikos teritorijas.

 Sutartys 

1793 m. rugpjūčio 17 d. buvo sudarytas Abiejų Tautų Respublikos traktatas su RusijaТрактат между ея величеством императрицею всероссийскою с одной стороны и его величеством королем и яснейшею речью посполитою польскими с другой, заключенный и подписанный в Гродне июля 11/22 дня 1793 года, pagal kurį Rusijai atiteko Minsko, Kijevo, Braclavo ir Podolės vaivadijos taip pat dalis Vilniaus, Naugarduko, Bresto ir Volynės vaivadijų. Viso 250 tūkst. kv. km.

1793 m. rugsėjo 25 d. Gardine buvo sudaryta antrojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo (teritorijų atidavimo) sutartis su Prūsija. Pagal ją Prūsijai atiteko Gdanskas ir Torūnė, taip pat Gniezno, Poznanės, Kališo, Plocko, Kujavijos, Inovroclavo vaivadijo, Dobrynės žemė, taip pat dalis Krokuvos ir Mozūrijos vaivadijų. Viso 58 tūkst. kv. km.

Prūsija ir Rusija primetė ATR Seimui ratifikacijos aktą, kuriuo padalijimas pripažintas teisėtu. Pasirašydama ratifikavimo aktą, Abiejų Tautų Respublika atsisakė visų savo pretenzijų į užimtas teritorijas. Seimas neturėjo jokio pasirinkimo, kaip tik pripažinti padalijimą. Aplink buvo surinkta Rusijos kariuomenė, spaudimą darė Rusijos pasiuntinys Abiejų Tautų Respublikoje Jokūbas Sieversas ir kiti Rusijos bei Prūsijos diplomatai.

Spalio 16 d. seimas patvirtino Abiejų Tautų Respublikos ir Rusijos sąjungos sutartį.

Lietuvos didysis iždininkas Mykolas Kleopas Oginskis, kaip ir dauguma seimo narių, savo parašu patvirtino Abiejų Tautų Respublikos teritorijų atidavimo sutartis ir su Rusija, ir su Prūsija.

 Padariniai 
Valstybė neteko apie 50 % savo teritorijos. Susilpnėjo karaliaus valdžia, Respublika tapo dar labiau priklausoma nuo užsienio. Lenkijoje valdžią paėmė konfederatai, išlaikyta demokratinė santvarka, neleidusi valstybei konsoliduotis.

 Taip pat skaitykite 
 Pirmasis Abiejų Tautų Respublikos padalijimas
 Trečiasis Abiejų Tautų Respublikos padalijimas

 Šaltiniai 

Kategorija:ATR padalijimai