Naujamiesčio seniūnija (Vilnius)

Apie bendravardę seniūniją žr. Naujamiesčio seniūnija (Panevėžys).

Naujamiesčio seniūnija – administracinis-teritorinis vienetas Vilniaus miesto savivaldybės centre, į vakarus nuo Senamiesčio seniūnijos, ties Naujamiesčiu.Naujamiesčio seniūnija.  Vilnius.lt (tikrinta 2022-06-04). Trečioji pagal gyventojų tankumą apgyvendinta Vilniaus miesto savivaldybės seniūnija. Yra Lukiškių aikštė, Tauro kalnas, daug ambasadų, konsulatų, naktinių klubų, barų, jaunimo susibūrimo vietų.

 Geografija 

Seniūnija yra kairiajame Neries krante, ji užima 490 ha plotą. Pietiniu pakraščiu eina Vilniaus–Kauno geležinkelis, yra Vilniaus geležinkelio stotis.

 Istorija 

Naujamiestis, priešingai nei sako jo pavadinimas, iš tiesų – vienas seniausių Vilniaus rajonų. 1860 m. nutiesus Peterburgo–Varšuvos geležinkelį, sparčiai vystėsi Naujamiesčio rajonas. Susisiekti su geležinkeliu buvo tiesiamos naujos Aleksandro (dab. Algirdo), Orenburgo (dab. Vytenio), Tambovo (dab. A. Vivulskio) gatvės.

Kol nebuvo naujų gatvių, svarbiausia Naujamiesčio arterija buvo dabartinė Naugarduko gatvė. Egzistavusi jau XIX a. pradžioje kaip pašto kelias iš Trakų, nuo 1860 m. archyviniuose dokumentuose vadinama Novogorodskaja gatve, t. y. Naujamiesčio g. Taip ją turėtų vadinti ir šiandien, tačiau dėl tarpukariu įsivėlusios klaidos, pavadinimą verčiant į lenkų kalbą buvo pavadinta Novogrodska – Naugarduko gatve.

Su Jono Basanavičiaus gatvė ir jos apylinkės buvo vadinamos Pohuliankos priemiesčiu. Naujamiestis nuo seno garsėjo Gedimino prospektu, Lukiškių aikšte, Šv. Apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia, Operos ir baleto teatru ir kt. vietovėmis bei istorinėmis vertybėmis.

1875 m. buvo sudarytas naujas perspektyvinis miesto plėtros planas. Naujamiestis šiame plane suskirstytas stačiakampiais kvartalais, vietoje buvusių gatvelių ir keliukų suplanuotos tiesios gatvės. Šis planas su nedideliais pakeitimais buvo įgyvendintas. Dabartinė Naujamiesčio gatvių sistema suformuota laikantis 1875 m. plano. Atsirado Mindaugo, Švitrigailos, Vytenio, T. Ševčenkos, Kauno, Panerių, Šaltinių, Aguonų gatvės. XIX a. pab. Naujamiestyje vyko intensyvios statybos. Kaip ir visame Vilniuje, čia pradėti statyti daugiaaukščiai mūriniai pastatai. Daugelį statomų namų suprojektavo architektai V. Gorskis, A. Polozovas, A. Mikulskis, K. Maciulevičius, A. Prozorovas.

|-
| 2001-04  || || 27 892 ||
|-
| 2011 m.  || || 23 232 ||
|-
| 2021 m.  || || 28 157 || 
|}

 Seniūnai 
 Algimantas Vakarinas, 1997–1999 m.
 Jūratė Paulionienė
 Mantas Mikšta, 2022 m.

 Architektūra 

XIX a. pabaigoje Naujamiestyje vyko intensyvios statybos. Kilo mediniai ir mūriniai pastatai. 1840-1870 m. vyko masiškas vienuolynų, bažnyčių perdirbinėjimas. Cerkvėmis paverstos šios bažnyčios: Švč. Trejybės (1821 m.), vizitiečių Švč. Jėzaus širdies (1865 m.)

Žymiausias ankstyvojo laikotarpio statinys – Vilniaus geležinkelio stoties rūmai (apie 1861-1862 m.).

Pirmieji dideli viešbučiai pastatyti apie 1870 m. Pirmąjį viešbutį 1893-1895 m. pastatė architektas T. Rostvorovskis kartu su A. Liubanskiu. Tai buvo „Jurgio viešbutis“ (Gedimino pr. 20). Vilniuje buvo paplitę mediniai paviljonai, būdingi XIX a.

XIX a. antroje pusėje pramonės įmonės kūrėsi įvairiose Vilniaus vietose. Pramonės pastatus projektavo žinomi architektai – I. Levickis, N. Čaginas, A. Polozovas.

Knygoje „Vilnius 1900-2005: naujosios architektūros gidas“ paminėti žymesni namai:
 Pamėnkalnio g. 7/8 – buvęs kino teatras „Pergalė“. Jis pastatytas dar prieš garsųjį 1955 m. įsakymą „Dėl nesaikingumų pašalinimo statyboje ir architektūroje“, todėl gausiai išdekoruotas neoklacistinėmis detalėmis;
 Gedimino pr. 51 – Nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka. Pastatas buvo suprojektuotas 1953 m.;
 Gynėjų g. 6 – Lietuvos Aukščiausias Teismas;
 A. Goštauto g. 8 – Miestų statybos projektavimo instituto rūmai;
 Naugarduko g. 7 – bendrojo lavinimo mokykla. Ši mokykla skirta 1500 mokinių, pirmoji sovietmetyje pastatyta pagal individualų projektą;
 V. Mykolaičio-Putino g. 5 – buvę Profsąjungų kultūros rūmai;
 Pylimo g. 17 – buvęs kino teatras „Lietuva“ [33, H3];
 Vytenio g. 9/25 – verslo kompleksas „Centrum“.

V. Girininkienės knygoje „Vilniaus kapinės“ plačiau aprašomos ir evangelikų kapinės, kurios buvo Pylimo gatvėje, priešais evangelikų reformatų bažnyčią, sovietmečiu tapusia kino teatru „Kronika“. Bažnyčia veikė iki 1940 m. Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę, ji vėl grąžinta tikintiesiems.

Šalia Žaliojo tilto yra didingas Nacionalinio operos ir baleto teatro pastatas (archit. Nijolė Bučiūtė, inž. Kiprijonas Strimaitis). 1974 m. pastatyti nauji operos ir teatro rūmai, nuo 1998 m. vadinami Nacionaliniu operos ir baleto teatru.

 Muziejai 

Veikia keli muziejai:
 Valstybinis Vilniaus Gaono žydų muziejus (Naugarduko g. 10/2);
 Lietuvos geležinkelių muziejus (Mindaugo g. 5);
 Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus (Vilniaus g. 41);
 Mineralų muziejus (T. Ševčenkos g. 13);
 Dainininkės Beatričės Grincevičiūtės butas-muziejus (A. Vienuolio g. 12);
 Vytauto Kasiulio dailės muziejus – Lietuvos dailės muziejaus padalinys (A. Goštauto g. 1);
 Rašytojo Vinco Krėvės-Mickevičiaus muziejus (Tauro g. 10-1);
 Rašytojo Vinco Mykolaičio-Putino muziejus (Tauro g. 10);
 Kompozitoriaus Stasio Vainiūno namai muziejus (A. Goštauto g. 2-41);
 Venclovų namai – muziejus (Antano ir Tomo Veclovos) (Pamėnkalnio g. 34)
 Savotiškas muziejus yra žymaus prancūzų rašytojo Romeno Gari (Romain Gary) kavinė (J. Basanavičiaus g. 16/5). Jos sienas puošia dokumentinės nuotraukos.

Naujamiestyje gausu paminklų žymiems žmonėms, memorialinių lentų, istorinių paminklų.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 vilnius.lt / Naujamiesčio seniūnija
 vilnijosvartai.lt / Naujamiesčio seniūnija / Naujamiestis
 vilnius21.lt / Naujamiesčio seniūnijos gatvės
 Naujamiesčio seniūnija 

Kategorija:Vilniaus miesto savivaldybės seniūnijos