Nemajūnai (Birštonas)

Nemajūnai – kaimas Birštono savivaldybės rytuose, dešiniajame Nemuno krante, prie pirmos didžiosios Nemuno kilpos už Alytaus. Seniūnaitijos centras. Urbanistinis draustinis. Stovi medinė Nemajūnų Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia (pastatyta 1877 m.), kapinės, veikia Nemajūnų pagrindinė mokykla (Geležūnuose), biblioteka, medicinos punktas. Yra Nemajūnų akmuo, šiaurėje stūkso Nemajūnų piliakalnis.

 Istorija 
miniatiūra|250px|Gatvė Nemajūnuose
miniatiūra|250px|right|Kelias  Nemajūnuose

Gyvenvietė minima XIV a. Kryžiuočių karo kelių aprašymuose. Buvo Nemajūnų dvaras. 1910 m. pastatytas vandens matavimo postas, vienas seniausių Lietuvoje (jame vis dar matuojamas Nemuno vandens lygis, stebimi potvyniai, tiriami ledo reiškiniai, skaičiuojamas debitas, matuojama vandens temperatūra).

Iki XX a. antrosios pusės kaimas buvo žinomas kaip Nemaniūnai.

|}

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Nemajūnų koplyčioje palaidotas gydytojas Stanislovas Moravskis (1802–1853).
 Panemunio dvare gyveno, mirė 1881 m. ir Nemajūnų kapinėse palaidotas Birštono kurorto steigėjas, 1831 m. sukilimo dalyvis, 1863 m. sukilimo Nemuno ir Verknės krašte vienas organizatorių Adomas Bartuševičius.
 1836 m. čia gimė Vaclovas Bartuševičius – 1863 m. sukilimo Nemuno ir Verknės krašte vienas organizatorių, Prancūzijos komunos dalyvių gelbėtojas, generolas, gydytojas.
 1838 m. čia gimė Adomas Dominykas Bartuševičius – 1863 m. sukilimo Nemuno ir Verknės krašte vienas organizatorių, didžiausias to meto knygų leidėjas Galicijoje.
 Kaimo pakraštyje išlikęs namas, kuriame gyveno veterinaras ir švietėjas Elijošius Nonevičius (1863–1931). Jo namuose lankėsi Liudas Gira, Juozas Tumas-Vaižgantas. Po E. Nonevičiaus mirties sodyba atiteko mokytojui P. Urnevičiui, joje užaugo rašytoja Dalia Urnevičiūtė (1932–2002), lankiusi Nemajūnų mokyklą.
 1978–1983 m. Nemajūnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčioje vargonininkavo bažnytinės muzikos kūrėjas, vargonininkas Kazimieras Stasiulevičius.
 Nemajūnų kapinėse palaidotas kalbininkas Jonas Palionis (1924–2021)

 Šaltiniai 



 Nuorodos 
 Istorija ir žemėlapiai