Vytautas Landsbergis-Žemkalnis

Vytautas Landsbergis-Žemkalnis (1893 m. kovo 10 d. Linkavičiai, Pakruojo valsčius – 1993 m. gegužės 21 d. Vilnius, palaidotas Petrašiūnų kapinėse.http://atminimas.kvb.lt/asmenvardis.php?asm=Landsbergis-Žemkalnis  Vytautas) – inžinierius architektas.

 Biografija 
 1893 m. kovo 10 d. gimė Gabrieliaus Landsbergio-Žemkalnio ir Česlavos Lukaševičiūtės (1860–1907) šeimoje.
 1904 m. grįžo iš Rusijos į Lietuvą,
 1941 m.  Lietuvos laikinosios vyriausybės komunalinio ūkio ministras,
 1944 m. pasitraukė į Vokietiją,
 1949 m. persikėlė į Australiją,
 1959 m. grįžo į Lietuvą.
 pirmoji žmona Ona Jablonskytė-Landsbergienė, kalbininko J. Jablonskio dukra.
 sūnūs Vytautas Landsbergis, muzikologas ir politikas bei Gabrielius Žemkalnis-Landsbergis, Australijos lietuvių spaudos ir radijo darbuotojas.
 antroji žmona – Elena Kurklietienė, rašytojos Elenos Kurklietytės motina.

 Mokslas ir studijos 
 1899 m. – Ugonicevos pradinė mokykla,
 1900–1904 m. – N. ir A. Medvednikovų gimnazija (Maskva),
 Realinė mokykla Vilniuje,
 1913–1918 m. – Rygos gimnazija, Rygos politechnikos institutas, Architektūros fakultetas (Ryga),
 1922 m. – Lietuvos universitetas, Technikos fakultetas (Kaunas),
 1926 m. baigė Romos universitetą (Italija) (Regia Scuola Superiore di Architettura), Architektūros fakultetas.

 Darbas ir užimamos pareigos 
 1919–1922 m. – Nepriklausomybės kovų savanoris (artilerijos kapitonas),
 1926 m. – Susisiekimo ministerija, jaunesnysis inžinierius,
 1927–1929 m. – Lietuvos universitetas, Architektūros katedra, jaunesnysis asistentas,
 1929–1939 m. – privatūs projektai,
 1939–1943 m. – Vilniaus miesto vyr. inžinierius ir architektas,
 1941 birželio 24 d. – 1941 rugpjūčio 5 d. – Laikinosios vyriausybės narys, Komunalinio ūkio ministras,
 1942–1944 m. – Vilniaus universitetas, dėstytojas,
 1944 m. – lietuvių gimnazijos piešimo ir architektūros perspektyvos mokytojas (Eichštatas, Vokietija),
 1946–1949 m. – UNRRA (United Nations Relief and Rehabilitation Administration, Jungtinė tautų pagalbos ir atstatymo administracija) universitetas (Miunchenas, Vokietija), dėstytojas (docentas),
 1949–1958 m. – Darbų ir statybos departamentas (Melburnas, Australija), architektas projektuotojas,
 1952–1953 m. – Melburno lietuvių kultūros fondo pirmininkas (Melburnas, Australija),
 1961–1966 m. – Paminklų konservavimo institutas, Kauno skyrius, architektas,
 1961 m. – Miestų statybos projektavimo institutas, vyr. architektas,
 1966–1968 m. – Techninis skyrius, vyr. specialistas,
 1970–1984 m. – Paminklų konservavimo institutas (Vilnius), vyr. specialistas, architektas konsultantas.

 Architektūriniai projektai ir sprendimai 
 1926 m. Juozo Landsbergio gyvenamasis namas; nuo 1929 m. Prancūzijos Respublikos pasiuntinybė Kaune (V. Putvinskio g. 14, Kaunas),
 1927 m. – Kyburių Švč. Mergelės Marijos Angeliškosios bažnyčia (Pasvalio raj.),
 1928 m. – Kybartų Eucharistinio Išganytojo bažnyčia (Kybartai),
 1928 m. – Antano Žmuidzinavičiaus namas (V. Putvinskio g. 64, Kaunas);
1928 m. - Karmelitų parapijos namai (Gedimino g. 5, Kaunas);
1928 m. - „Varpo“ bendrovės spaustuvė (Gedimino g. 46, Kaunas) - rekonstrukcija;
1929 m. - Valstybinė spaustuvė, Vytauto Didžiojo universiteto centriniai rūmai (K.Donelaičio g. 20 / Gedimino g. 50, Kaunas) - rekonstrukcija, spaustuvės vidaus patalpų pritaikymo universitetui projektas;
1930 m. – Kauno karo ligoninės Akių ir ausų klinika (Vytauto pr. 49, Kaunas, dab. Dr. Jono Basanavičiaus karo medicinos tarnyba
1930–1931 m. – Valstybės teatras (Laisvės al. 91, Kaunas, dab. Kauno muzikinis teatras), – rekonstrukcija,
 1930 m. – Marijampolės apskrities kalėjimas,
 1930–1936 m. – Biržų gimnazija,
 1930–1936 m. – Panevėžio mergaičių gimnazija,
 1930-1931 m. – Vatikano nunciatūros pastatas (V. Putvinskio g. 56, Kaunas),
1930 m. - Vokiečių realinės gimnazija (Vytauto pr. 50, Kaunas) - rekonstrukcija;
1932–1938 m. – Ginklavimo valdybos Tyrimų laboratorija (Radvilėnų pl. 19, Kaunas, dab. KTU Cheminės technologijos fakultetas),
 1932 m. – Fiziško auklėjimo rūmai (Sporto g. 6, Kaunas, dab. LSU centriniai rūmai),
1933 m. – Kauno apskrities savivaldybės pastatas (Laisvės al. 14 / Vytauto pr. 91, dab. Kauno apskrities VPK),
 1933 m. – Verslininkų Mozės ir Malkos Chaimsonų daugiabutis namas (Maironio g. 13, Kaunas),
1933 m. – Chirurgo Aleksandro Dumbrio namas (Vytauto g. 22, Ukmergė);
1933-1935 m. - Ligonių kasos (A.Mickevičiaus g. 4 / Miško g. 29, Kaunas, dab. Kauno centro poliklinika);
 1934 m. – Mažeikių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia (Mažeikiai),
 1934 m. – „Pienocentro“ rūmai (Laisvės al. 55 / S.Daukanto g. 18, Kaunas),
 1935–1940 m. – ligoninė (Panevėžys),
 1935–1940 m. – ligoninė (Šiauliai),
 1935–1940 m. – ligoninė (Švėkšna),
1935-1936 m. - „Pienocentro“ centrinė pieninė (Karaliaus Mindaugo pr. 68, Kaunas);
 1936 m. – Šakių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia (Šakiai),
 1936 m. – Sporto ir gimnastikos rūmai (Dariaus ir Girėno g. 10, Klaipėda),
 1936 m. – paminklas Steponui Dariui ir Stasiui Girėnui (Soldino miškas, Lenkija);
 1936 m. – Stepono Dariaus ir Stasio Girėno mauzoliejus (Kauno senosios kapinės);
1937 m. - Kaišiadorių vyskupijos kunigų sanatorija „Tulpė“ (Birutės g. 21, Birštonas);
1938 m. – Prekybos, pramonės ir amatų rūmai (Donelaičio g. 8, Kaunas);
1938 m. - Ligonių kasų rūmai, dab. Ukmergės viešoji biblioteka (Vytauto g. 30, Ukmergė) 
1938 m. - Vaisių sulčių fabrikas „Sodyba“ (Kaunakiemio g. 3, Kaunas);
1939 m. - AMLIT akcinės bendrovės garažas (Maironio g. 7, Kaunas) - 2 a. projektas, rekonstrukcija;
 1955 m. – Australijos ambasados kompleksas (Niū Delis, Indija, su kitais),
 1956 m. – Australijos sandraugos biuras (Melburnas, Australija) (su kitais),
 1956 m. – ligoninės kompleksas (Port Morsbis, Naujoji Gvinėja) (su kitais),
 1956 m. – Mokesčių rūmai (Brisbenas, Australija, su kitais),
 1957 m. – miesto centro kinų kvartalas (Melburnas, Australija), – užstatymas (su kitais),
 1958 m. – Nacionalinis parkas (Hobartas, Tasmanija),
 1959 m. – „Burhart Hurle“ bendrovės guolių įmonė (Melburnas, Australija),
 1961 m. – senamiesčio kvartalas (Nr. 61, Vilnius), – regeneracijos projektas (su Vytautu Dvariškiu, Vytautu Parčiausku),
 1973 m. – Taujėnų architektūros ansamblis, – rūmų ir parko rekonstrukcija (neįgyvendinta),
 1975 m. – Vilniaus Žemutinės pilies senasis arsenalas (dab. Taikomosios dailės muziejus), – rekonstrukcija (su kitais),
 Prieglaudos namai (Marijampolė, dab. muzikos mokykla).

 Moksliniai laipsniai ir apdovanojimai 

 1937 m. – Garbės diplomas tarptautinėje parodoje (Paryžius) už Pienocentro“ rūmų architektūrą,
 1947 m. – UNRRA universitetas (Miunchenas, Vokietija), docentas,
 1973 m. – nusipelnęs LTSR architektas.

 Literatūra 

 Architektas Vytautas Landsbergis – Žemkalnis / Jolita Kančienė, Jonas Minkevičius. – Vilnius, 1997.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 V. Landsbergio-Žemkalnio 1977 m. personalinėje parodoje buvusių jo darbų – projektų, pastatų – fotonuotraukų albumas. I tomas archyvai.lt

Landsbergis-Žemkalnis, Vytautas
Kategorija:Lietuvos urbanistai
Kategorija:Lietuvos architektūros mokslininkai
Kategorija:Lietuvos laikinosios vyriausybės ministrai