Alytaus miesto savivaldybės taryba

Alytaus miesto savivaldybės taryba – Alytaus miesto savivaldybės bendruomenės atstovaujamoji savivaldos institucija, atsakinga už savivaldos teisės, savo funkcijų ir bendruomenės iškeltų uždavinių įgyvendinimą bendruomenės interesais savivaldybės teritorijoje. Taryba renkama ketveriems metams visuotiniuose, slaptuose, laisvuose ir lygiuose rinkimuose pagal Lietuvos Respublikoje registruotų politinių partijų pateiktus kandidatų sąrašus. Rinkėjai – savivaldybės teritorijos gyventojai, gali keisti kandidatų eilę sąraše, penkiems kandidatams suteikdami pirmumo balsus.

Tarybą sudaro 27 tarybos nariai. Naujai išrinktos tarybos nario įgaliojimai prasideda, o ankstesnės kadencijos tarybos nario įgaliojimai baigiasi nuo tos dienos, kurią naujai išrinkta taryba susirenka į pirmąjį posėdį.

Per du mėnesius nuo pirmojo naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdžio sušaukimo dienos turi būti išrinktas savivaldybės meras, paskirti mero pavaduotojas ir savivaldybės administracijos direktorius, sudaryti tarybos komitetai ir tarybos kolegija. Savivaldybės tarybos veiklos tvarką ir formas nustato Vietos savivaldos įstatymas ir savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

Savivaldybės taryba savo įgaliojimus įgyvendina kolegialiai savivaldybės tarybos posėdžiuose. Tarybos posėdžiams klausimus rengia komitetai bei komisijos savo posėdžiuose, tarybos narių frakcijos bei savivaldybės administracija. Taryba svarstomais klausimais priima sprendimus ir kontroliuoja jų įgyvendinimą.

Savivaldybė yra Lietuvos savivaldybių asociacijos narė.

 Istorija 
Alytui Magdeburgo teisės suteiktos 1581 m. birželio 15 d. Miestiečiai įgijo teisę rinkti magistratą ir suolininkų kolegiją. Lietuvos didysis kunigaikštis iš miestiečių pasiūlytų kandidatų skirdavo vaitą, kuris mieste turėjo aukščiausią valdžią ir kartu su suolininkų kolegija sprendė baudžiamąsias bylas. Magistratas, kurį sudarė burmistrai ir tarėjai, tvarkė miesto reikalus. 1776 m. Abiejų Tautų Respublikos seimas panaikino daugelio Lietuvos miestų savivaldą. 1791–1792 m. miestiečiai mėgino atkurti savivaldą, tačiau valdovas nesuteikė privilegijos.

Po trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalinimo 1795 m. kairiakrantis Alytus atiteko Prūsijai, ir buvo priskirtas Naujosios Prūsijos teritorijai, dešiniakrantis – Rusijai. 1807 m. kairiakrantis Alytus perleidžiamas Varšuvos hercogystei, o 1815 m. kartu su Lenkijos karalyste prijungtas prie Rusijos. Kairiakrantis Alytus tapo Kalvarijos pavieto, Alytaus gminos centru. Nėra tikslių duomenų, kada čia įkurtas magistratas, bet 1870 m. Rusijoje priėmus miestų įstatymą, magistratas panaikinamas. Dešiniakrantis Alytus taip pat neteko savivaldos. Iki 1863 m. dešiniakrantis Alytus buvo Trakų pavieto Alytaus valsčiaus centras. Po 1863 m. sukilimo ši miesto dalis neteko miesto teisių ir priskirta Alovės valsčiui. Miestelėnai galėjo rinkti tik seniūną. Istorijos šaltiniuose minimas 1889 m. seniūnas Juozas Rudzialis.

Pirmojo pasaulinio karo metu, 1915–1918 m. Alytų valdė vokiečių okupacinė valdžia. Alytus buvo sujungtas į vieną administracinį vienetą, iš Kalvarijos čia perkeltas apskrities centras, čia įsikūrė paskirtas apskrities karinis viršininkas.

1919–1925 m. miesto savivaldybės taryba ir burmistras buvo renkami demokratiškai. 1931 m. ir vėlesniuose rinkimuose rinkėjų ir tarybos teisės buvo apribotos.

TSRS 1940 m. okupavus Lietuvą, vietinės valdžios ir valdymo organai buvo Darbo žmonių deputatų tarybos (nuo 1977 m. – Liaudies deputatų tarybos), kurių rinkimai nebuvo demokratiški – renkamasi buvo tik vieno kandidato. Liaudies deputatų taryba skyrė vykdomąjį komitetą iš vietos deputatų tarybos deputatų. Miesto vadovas buvo Liaudies deputatų tarybos vykdomojo komiteto pirmininkas.

Antrojo pasaulinio karo metu, 1941–1944 m. vietos savivaldos įstaigos buvo pavaldžios vokiečių okupacinei valdžiai. Vokiečiams pasitraukus 1944 m. liepos 19 d. Alytaus Darbo žmonių deputatų tarybos vykdomasis komitetas atnaujino savo veiklą.

1990 m. kovo 24 – balandžio 7 d. ir pakartotiniuose rinkimuose gegužės 19 d. išrinkta pirmoji demokratinė Alytaus miesto savivaldybės taryba, paskyrusi tarybos pirmininką ir savivaldybės merą.

 Vaitai 
 1581 – 1619 m. Teodoras Skuminas Tiškevičius
 1619 – ? m. Mikalojus Kristupas Chaleckis
 1712 – 1731 m. Andrius Turlajus
 1731 – 1737 m. Andrius Juozas Tarusa
 1737 – 1761 m. Leonardas Švykovskis
 1761 – 1776 m. Steponas Višnevskis

 Burmistrai 
 1919 m. gegužės 6 d. – 1921 m. liepos 19 d. Konstantinas Balukevičius
 1921 m. liepos 19 d. – 1922 m. spalio 20 d. Antanas Saulynas
 1922 m. spalio 22 d. – 1922 m. gruodžio 10 d. Kopelis Šulmanas
 1922 m. gruodžio 10 d. – 1925 m. vasario 1 d. Konstantinas Balukevičius
 1925 m. vasario 1 d. – 1931 m. rugpjūčio 4 d. Edvardas Neverauskas
 1931 m. rugpjūčio 4 d. – 1934 m. gruodžio 14 d. Mamertas Žilinskas
 1935 m. balandžio mėn. – 1940 m. birželio mėn. Zigmas Jakulis
 1941 m. birželio 28 d. – 1941 m. liepos 1 d. Zigmas Jakulis
 1941 m. liepos 1 d. – 1941 m. rugsėjo mėn. Viktoras Alekna
 1941 m. rugsėjo mėn. – 1944 m. liepos mėn. Juozas Ivašauskas

 Vykdomojo komiteto pirmininkai 
 1940–1941 m. birželio 22 d. Pranas Bubulas
 1944 m. rugpjūčio 15 d. – 1944 m. rugsėjo 25 d. Bronius Rudžionis 
 1944 m. rugsėjo 25 d. – 1945 m. rugpjūčio 20 d. Mikas Malakauskas
 1945 m. rugpjūčio 20 d. – 1947 m. vasario 1 d. Juozas Ražanskas
 1947 m. vasario 1 d. – 1947 m. gegužės 12 d. Kazimieras Svetikas
 1947 m. gegužės 12 d. – 1947 m. liepos 1 d. Jonas Baranauskas
 1947 m. liepos 12 d. – 1948 m. sausio 15 d. Antanas Abeciūnas
 1948 m. sausio 15 d. – 1949 m. liepos 13 d. Juozas Zubrickas
 1949 m. lapkričio 12 d. – 1950 m. sausio 9 d. Adomavičius
 1953 m. kovo 20 d. – 1954 m. balandžio 15 d. Petras Mažeika
 1954 m. balandžio 15 d. – 1954 m. spalio 10 d. Vytautas Bieliukevičius
 1954 m. spalio 10 d. – 1955 m. vasario mėn. Jonas Sabaitis
 1955 m. vasario mėn. – 1955 m. lapkričio mėn. Vaclovas Matažinskas
 1955 m. lapkričio mėn. – 1956 m. vasario 15 d. Vladas Rutkauskas
 1956 m. vasario 15 d. – 1965 m. lapkričio 11 d. Juozas Zubrickas 
 1965 m. lapkričio 11 d. – 1974 m. gruodžio mėn. Nadiežda Tamulynienė
 1974 m. gruodžio mėn. – 1977 m. balandžio 11 d. Juozas Žvinakevičius
 1977 m. balandžio 11 d. – 1984 m. lapkričio 30 d. Alfonsas Grigaitis
 1984 m. lapkričio 30 d. – 1989 m. lapkričio 2 d. Nijolė Januškevičienė
 1989 m. lapkričio 2 d. – 1990 m. birželio mėn. Viktoras Valentukevičius 

 Merai 
Miesto tarybos pirmininkas
 1990 m. gegužės 4 d. – 1995 m. balandžio 19 d. Dobilas Kurtinaitis 
 1990 m. birželio 11 d. – 1994 m. sausio 6 d. Valdas Macedulskas 
 1994 m. sausio 6 d. – 1994 m. sausio 20 d. l. e. p. Onutė Suncovienė
 1994 m. sausio 20 d. – 1995 m. balandžio 19 d. Valdas Kuzabavičius 
 1995 m. balandžio 19 d. – 2000 m. balandžio 4 d. Dobilas Kurtinaitis
 2000 m. balandžio 4 d. – 2007 m. balandžio 12 d. Vytautas Kirkliauskas
 2007 m. balandžio 12 d. – 2010 m. spalio 20 d. Česlovas Daugėla
 2010 m. gruodžio 9 d.- 2012 m. gegužės 10 d – Feliksas Džiautas
 2012 m. gegužės 11 d.- 2015 m. gegužės 16 d – Jurgis Krasnickas
 2015 m. gegužės 16 d.- 2019 m. balandžio 17 d. Vytautas Grigaravičius
 2019 m. balandžio 18 d.- Nerijus Cesiulis

 Savivaldybės tarybos 
 Alytaus miesto taryba 1990–1995 m.
 Alytaus miesto savivaldybės taryba 1995–1997 m.
 Alytaus miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.
 Alytaus miesto savivaldybės taryba 2000–2003 m.
 Alytaus miesto savivaldybės taryba 2003–2007 m.
 Alytaus miesto savivaldybės taryba 2007–2011 m.
 Alytaus miesto savivaldybės taryba 2011–2015 m.

 Išnašos 

 Nuorodos 
Oficiali svetainė