Archimedas

Archimedas (; SirakūzuoseSyracuse. In: Britannica Concise Encylopedia. Chicago, 2006. P.1858, apie 287 m. pr. m. e. – 212 m. pr. m. e.Mathematics. In: David Sacks Encyclopedia of the Ancient Greek World, 2005. P.203) – graikų matematikas, fizikas, išradėjas – inžinierius ir astronomas. Nors apie jo gyvenimą žinoma nedaug, Archimedas laikomas žymiausiu Antikos ir vienu žymiausių visų laikų matematiku.

Labiausiai žinomas kaip atradęs Archimedo dėsnį apie jėgą, veikiančią panardintus kūnus, taip pat išradęs sraigtą irigacijoje, apskaičiavęs elipsės, parabolės nuopjovos plotus. Sukūrė hidrostatikos pagrindus.

Antrojo Pūnų karo metu dirbo prie inžinerinių Sirakūzų gynybos įrenginių, žuvo nuo romėno kareivio rankos. Pasak Plutarcho, priėjęs kareivis liepė eiti su juo, nes vadas Marcelas nori jį matyti. Archimedas paprašė palaukti, kol jis baigs spręsti uždavinį, bet kareivis išsitraukė kardą ir užmušė mokslininką.

 Biografija 
Archimedas, gimė apie 287 m. pr. m. e. Sirakūzų uostamiestyje, Sicilijoje, tuo metu savivaldėje Didžiosios Graikijos kolonijoje. Gimimo data nustatyta remiantis Bizantijos graikų istoriko John Tzetzes pareiškimu, kad Archimedas gyveno 75 metus prieš savo mirtį 212 m. pr. m. e.Heath, Thomas L. 1897. Works of Archimedes. Viename iš savo darbų Archimedas mini, kad jo tėvas buvo astronomas, vardu Phidias, tačiau apie jį daugiau nieko nežinoma. Archimedo biografiją aprašė jo draugas Heraklidas, tačiau šis darbas buvo prarastas ir Archimedo gyvenimo detalės liko neaiškios. Pavyzdžiui, nežinoma, ar jis buvo vedęs ar turėjo vaikų, ar buvo jaunystėje išvykęs į Aleksandriją Egipte. Iš jo išlikusių rašytinių darbų žinoma, kad Archimedas palaikė dalykinius ryšius su ten įsikūrusiais mokslininkais, įskaitant savo bičiulį Kononą iš Samo ir vyriausiąjį bibliotekininką Eratosteną.

Po trejus metus trukusios Romos generolo Marko Klaudijaus Marcelo Sirakūzų apgulties, vykstant Antrajam Pūnų karui, 212 m. pr. m. e. Archimedą nužudė romėnų kareivis, labai apgailestaudamas Marcelui, kuris norėjo jį sugauti gyvą. Yra keletas versijų apie jo mirtį, anot vienos, jis buvo užsiėmęs matematiniu įrodymu ir prašė miestą plėšiančio kareivio jo netrukdyti, dėl ko jis jį nužudė. Graikų istorikas Plutarchas taip pat pateikia mažiau žinomą Archimedo mirties istoriją, kuri leidžia manyti, kad jis galėjo būti nužudytas bandydamas pasiduoti romėnų kariui. Pagal šią istoriją Archimedas nešiojo matematinius įrankius ir buvo nužudytas, nes kareivis manė, jog tai vertingi daiktai.

 Atradimai ir išradimai 
Jau senovėje Archimedui buvo priskirta apie 40 išradimų. Be Archimedo sraigto, svarbiausi iš jų yra: išgaubtas veidrodis, amžinasis varžtas ir modelis, vaizduojantis Saulės, Mėnulio ir planetų judėjimą. Jis taip pat išrado įrankį elipsei piešti. Iš karo mašinų jis išrado sijos principu veikiantį krano mechanizmą, veidrodžių sistema laivams uždegti ir garais varomą patranką.

Archimedas buvo pirmasis, kuris suprato statiką, susijusią su nejudančiais kroviniais, pavyzdžiui, pastatuose ar tiltuose. Jis taip pat suprato ir aprašė, kas įvyksta, kai kūnai plūduriuoja skysčiuose, tai vadinama plūdrumu.

 Archimedo dėsnis 

Plačiausiai žinoma legenda apie Archimedą yra pasakojimas, kaip jis išrado metodą nustatyti netaisyklingos formos objekto tūrį. Pasak Vitruvijaus, Sirakūzų karaliui Hierui II buvo pagaminti karūna ir jis paprašė Archimedo nustatyti, ar karūnoje esantis auksas nebuvo pakeistas sidabru. Archimedas turėjo išspręsti problemą nepažeisdamas karūnos, t. y., negalėjo jos išlydyti, kad apskaičiuotų jos tankį.

Vitruvijaus pasakojime minima, kad Archimedas besimaudydamas vonioje pastebėjo, kad įlipus į kubilą, vandens lygis jame pakilo. Taip jis suprato, kad pagal šį efektą galima nustatyti karūnos tūrį. Paprastomis sąlygomis vanduo yra nesuspraudžiamas, todėl panardinta karūna išstumtų vandens kiekį lygų jos pačios tūriui. Padalinus karūnos masę iš išstumto vandens tūrio gaunamas karūnos tankis. Šis tankis būtų mažesnis už aukso, jeigu jame būtų pridėta pigesnių ir mažiau tankių metalų. Tada Archimedas nuogas išbėgo į gatves ir susijaudinęs savo atradimu šaukė „Eureka!“ ( - aš atradau!). Tada karūnos bandymas buvo atliktas sėkmingai - įrodyta, kad sidabras joje tikrai buvo įmaišytas.

Auksinės karūnos istorija Archimedo darbuose daugiau niekur nėra minima. Jame aprašytas metodas kelia abejonių dėl itin didelio tikslumo, kurio reikėtų matuojant vandens poslinkį.

 Archimedo sraigtas 
Tikriausiai didžioji dalis inžinerijos darbų, kuriuos atliko Archimedas, buvo daromi tenkinant jo gimtojo miesto Sirakūzų poreikius. Graikų rašytojas Atėnyesas Naukratietis aprašė, kaip karalius Hieras II pavedė Archimedui suprojektuoti didžiulį laivą Syracusia, kuris būtų skirtas prabangioms kelionėms, gabenti atsargas ir dar būtų karinis jūrų laivas. Teigiama, kad Syracusia buvo didžiausias laivas pastatytas senovėje. Pasak Atėnyeso laivas galėjo plukdyti 600 žmonių, jame buvo sodo dekoracijų, graikų gimnazija ir šventykla, skirta deivei Afroditei. Kadangi tokio dydžio laivui pro korpusą sunkėsi vanduo, buvo sukurtas Archimedo sraigtas, kuris šalino triumo vandenį. Šis Archimedo įrenginys buvo įtaisas sudarytas iš besisukančio sraigtinio veleno, įtaisyto nuožulniame vamzdyje (cilindre). Jis buvo sukamas rankomis ir galėjo būti naudojamas perkelti vandeniui iš žemai esančio vandens telkinio į drėkinimo kanalus. Archimedo sraigtas yra vis dar naudojamas skysčiams, granuliuotoms kietosioms medžiagoms - angliai, grūdams siurbti. Romėnų laikais, kuriuos aprašė Vitruvijus, Archimedo sraigtas galėjo būti sraigtinio siurblio, naudoto Kabančiųjų Babilono sodų drėkinimui, patobulinimas. Pirmasis pasaulyje jūrinis garlaivis su laivasraigčiu buvo SS Archimedes (1839 m.), pavadintas Archimedo ir jo sraigto garbei.

 Archimedo letena 
Archimedo letena (dar vadinama geležine ranka) - viena iš mašinų, kurias Archimedas sukonstravo per Antrąjį Pūnų karą, kad apgintų Sirakūzus nuo Romos puolimų, kuriems vadovavo generolas Markas Klaudijus Marcelas. Kaip tiksliai mašina atrodė ir veikė yra vis dar yra diskusijų objektas. Senoviniai šaltiniai teigia, kad ji buvo pritvirtinta prie miesto sienos, kad atremtų puolimus iš jūrinės dalies. Tai buvo kranas arba didžiulis keltuvas su geležiniais kabliais, kurie galėjo pagriebti priešo laivą, jį pakelti ir nuskandinti. Pastaruoju metu ne kartą buvo bandoma rekonstruoti ir išbandyti šį Archimedo ginklą. 2005 m. „Discovery Channel“ suburta komanda televizijos laidoje „Senovės pasaulio super ginklai“ sukūrė savo ginklo versiją ir pademonstravo, kad jis veikia.Carroll, Bradley W. Archimedes' Claw – watch an animation. Weber State University. Pridobljeno 12. avgusta 2007.

 Darbai matematikoje 
Nors Archimedas labiausiai žinomas kaip mechaninių prietaisų išradėjas, jis taip pat įnešė svarų indėlį į beveik visas to meto matematikos sritis - geometriją, aritmetiką ir algebrą. Atrado pustaisyklingus briaunainius, kurie vadinami jo vardu ir išplėtojo kūgio pjūvių sprendimus. Kubinėms lygtims  spręsti pateikė geometrinį metodą, kurios šaknys randamos naudojant parabolės ir hiperbolės sankirtą.

Nors Archimedas nenaudojo ribos ar integralo sąvokų, jis sprendė įvairių figūrų ploto skaičiavimo uždavinius remdamasis aritmetiniu kiek norima mažų figūrų dalių sumavimu.Autorių kolektyvas. Matematika. Mokomoji knyga XII klasei ir gimnazijų IV klasei I dalis. – Kaunas: Šviesa, 2003. – 78 p. ISBN 5-430-03746- X

Archimedas taip pat parodė, kad apskritimo ilgio ir apskritimo skersmens santykis (pi) yra skaičius tarp reikšmių  ir  (t. y. maždaug 3,1408–3,1429).Udo Quak. Kaip suprasti matematiką. Teminis žinynas. – Kaunas: Šviesa, 2003. – 70 p. ISBN 5-430-03555-6

 Palikimas 
Archimedo atvaizdas yra įspaustas ant vieno iš prestižiškiausių apdovanojimų matematikos srityje – Fildso medalio. Archimedo vardu yra pavadintas Mėnulio krateris ir asteroidas.

 Šaltiniai 

Kategorija:Išradėjai
Kategorija:Matematikai
Kategorija:Graikijos fizikai
Kategorija:Senovės Graikijos filosofai
Kategorija:Astronomai