Meteliai

Meteliai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Seirijų, 2 km pločio sąsmaukoje tarp Dusios ir Metelio ežerų. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Stovi Metelių Kristaus Atsimainymo bažnyčia, pastatyta 1819–1822 m. Klasicizmo ir neobaroko bruožų statinys. Vertingą sakralinį kompleksą sudaro bažnyčia, dvi varpinės ir tvora su vartais. Iš senosios bažnytinės dailės vertingas 1702 m. paveikslas „Marija su kūdikiu“ ir 14 stacijų (XIX a.). Švenčiant 175 metų jubiliejų, bažnyčia papuošta dzūkų tautodailininko Vlado Krušnos skulptūromis ir vitražais.

 Etimologija 
miniatiūra|left|Riboženklis

Kaimo vardas vandenvardinės kilmės, nuo Metelio ežero, kurio pavadinimas kilęs nuo žodžių mesti, mėtyti.

Liaudies etimologija mena, kad apylinkėse anksčiau augdavo daug aitraus kvapo augalų – mėtelių. Kita liaudies versija – vietos tarme šernai vadinami meiteliais, ir žmonės bėgdami nuo šernų šaukdavo „meiteliai atbėga“, o aplinkiniams pasigirsdavo „meteliai atbėga“, nes šernų aplinkiniuose miškuose būdavo labai daug.

 Geografija 

miniatiūra|left|Regioninio parko lankytojų centras

Kaimas įeina į Metelių regioninį parką. Širvinto miške yra Didysis Širvinto ir Drevėtasis Širvinto ąžuolai – gamtos paminklai.

 Istorija 
kairėje|miniatiūra|Metelių Kristaus Atsimainymo bažnyčia

Kaimas žinomas nuo 1508 m. XVI a. priklausė Lietuvos didžiojo kunigaikščio Simno dvarui, 1574 m. buvo karališkasis žirgynas. Kaimą valdė Sakavičiai, Mikalojus Radvila II pradėjo Radvilų Goniondzo-Metelių giminę, nuo XVII a. valdė Sapiegos. Tradicinis gyventojų verslas buvo žuvininkystė. 1619 m. pastatyta bažnyčia, įkurta parapija. Meteliai pažymėti 1613 m. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos žemėlapyje. XVII a. dar minimas ir Metelių miestas. 1749 m. Meteliams suteikta 12 prekymečių privilegija. XVIII a. antroje pusėje buvo Metelių ir Simno seniūnija. Apie 1800 m. čia buvo karališkasis Metelių dvaras.

XIX a. pirmoje pusėje – 1930 m. Meteliai buvo valsčiaus centras. 1907 m. įsteigtas „Žiburio“ draugijos skyrius. 1944 m. pabaigoje Metelių miške telkėsi Seirijų ir Šventežerio valsčių Lietuvos partizanų būrys. 1940–1941 m. ir 1944–1953 m. sovietinė valdžia ištrėmė 4 gyventojus.

1950–1994 m. buvo žuvininkystės ūkio centrinė gyvenvietė. 1952 m. įkurta biblioteka, kultūros centras. Kaimo pietuose, prie Dusios ežero įsikūrusi Metelių regioninio parko direkcija.

1994 m. Įkurta Metelių parapijos kapela „Metelys“. 2000 m. atstatyta Kryžių Švč. M. Marijos Rožinio Karalienės koplyčia, esanti 7 km į pietus nuo Metelių kaimo pietvakarinėje Dusios ežero pakrantėje. Priklauso Metelių Kristaus Atsimainymo parapijai. 2008 m. konkurse, kurį surengė LR Aplinkos ministerija ir Žemės ūkio ministerija, buvo renkamos gražiausios sodybos ir gyvenvietės Alytaus apskrityje. Gražiausia kaimo gyvenamąja vietove pripažinti Meteliai. Tais pačiais metais Meteliai rugpjūčio 2-3 d. šventė 500 metų jubiliejų.

|}

 Gyventojai 
miniatiūra|240px|Skveras
miniatiūra|240px|right|Apžvalgos bokštas

1738 m. Meteliuose gyveno 13 šeimų.

 Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 Kęstas Miškinis (1932–2019), edukologas, sporto veikėjas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

 Šaltiniai 


 Meteliai (sud. Aldona Ribinskienė, Vida Kačkauskienė, Eugenija Stankevičienė, Gita Lukoševičienė). – Marijampolė: Piko valanda, 2008. – 271 p. – ISBN 978-9955-642-76-3

Kategorija:Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės