Mikas Petrauskas

Mikas Petrauskas (1873 m. spalio 13 d. Palūšėje, Daugėliškio valsčius, Rusijos imperija – 1937 m. kovo 23 d. Kaune) – vargonininkas, dainininkas (tenoras), dirigentas, pedagogas, kompozitorius ir kultūros veikėjas, pirmosios lietuvių nacionalinės operos kūrėjas.

 Biografija 

Tėvas Jonas Petrauskas – 1863 m. sukilimo dalyvis, kuris vargonininkaudamas Palūšėje vedė J. Rastenytę iš Antagavės. Brolis – garsus dainininkas (tenoras) Kipras Petrauskas (1885–1968), kuris irgi yra vargonininkavęs ir vadovavęs chorams. Iš savo tėvo Jono išmokęs vargonuoti, Mikas 1888–1896 m. vargonininkavo, vadovavo chorui ir orkestrui Labanore. Paskui vienerius metus Rokiškio muzikos mokykloje pas Rudolfą Lymaną mokėsi vargonuoti. 1889–1900 m. vargonininkavo ir vadovavo chorams Obeliuose ir Gervėčiuose – suorganizavo nemažą chorą ir orkestrą.

1901–1906 m. Peterburgo konservatorijoje pas prof. S. Gabalį studijavo dainavimą, muzikos teorijos mokėsi pas A. Liadovą, o kompozicijos pas N. Rimskį-Korsakovą. Kartu baigė ir suaugusiųjų gimnaziją. Studijuodamas vadovavo lietuvių chorui, rengė vakarus-koncertus, sukūrė ir pastatė pirmąsias lietuviškas operetes. 1905 m. atvykęs į Vilnių, įsitraukė į revoliucinę veiklą, organizavo chorus, statė operetes ir operas. 1906 m. lapkričio 6 d. dabartinės filharmonijos salėje įvyko jo operos - pirmosios lietuviškos nacionalinės operos -  „Birutė“ premjera.

1906 m. pabaigoje išvyko į Šveicariją – Ženevą, kur vadovavo chorui, atidarė rusų pabėgėlių muzikos studiją ir pastatė M. Lysenkos operą „Natalka Poltavka“ (joje pats dainavo). 1907 m. nuvyko į Paryžių ir pas Ch. Widorą mokėsi kompozicijos. Tų pačių metų vasarą su Paryžiaus konservatorijos studentu Z. Skirgaila atvyko koncertuoti į JAV – Čikagą. 1911–1912 m. studijavo dainavimą Italijoje pas A. Mezini, dainavo italų operos teatrų spektakliuose. 1912 m. vasarą atvyko į Vilnių, koncertavo daugelyje Lietuvos miestų ir Tilžėje. 1912 m. pabaigoje vėl išvyko į JAV – Niujorką, o 1914 m. į Bostoną.

1920 m. atvyko į Lietuvą, rengė koncertus su broliu Kipru, o su Juozo Tallat-Kelpšos parengtu choru ir orkestru pastatė savo operą „Birutė“. 1921 m. nuvyko į Angliją, paskui vėl į Bostoną. 1924, 1925 ir 1926 m. lankėsi Lietuvoje, 1926 m. vėl sugrįžo į JAV Globojamas dr. Juozo Jonikaičio įsikūrė Detroite, o 1928 m. išvyko į Baltimorę, pas N. Rastenį. 1930 m. sausio 22 d. Detroite buvo surengtos išleistuvės į Lietuvą – apsigyveno Kaune.
M. Petrauskas JAV nuveikė didelį suaugusiųjų ir vaikų muzikinio švietimo darbą. 1910 m. Čikagoje įsteigė lietuvišką konservatoriją, kurią vėl atgaivino 1912 m. Taip pat įkūrė „Meno draugiją“, vadovavo chorams. 1913 m. savo konservatorijos skyrius įkūrė Brukline, Niuarke ir Elizabete (Naujasis Džersis). Visur rengė savo mokinių koncertus. 1914 m. konservatoriją perkėlė į Bostoną ir iki 1920 m. išleido apie 20 choro vadovų, 6 muzikos mokytojus ir kelis dirigentus. Visur garsėjo kaip solistas, kompozitorius ir chorvedys. Organizavo chorus ir orkestrus. Brukline statė operetes. Čikagoje suorganizavo 100 dalyvių „Birutės“ chorą, kuris 1907 m. lapkričio 14 d. pirmą koncertą surengė Bostone. 1914 m. subūrė „Gabijos“ chorą, prie kurio buvo 100 dalyvių vaikų choras ir orkestrėlis. Taip pat įkūrė savaitinį teatrą. „Gabijos“ choras pastatė 17 operečių, 1918 m. lapkričio 4 d. ir 1919 m. vasario 21 d. su dideliu pasisekimu koncertavo Bostone. 1915 m. išleistos 6 plokštelės, o 1920 m. dar 10 plokštelių.

Be didžiulės praktinės muzikinės veiklos, M. Petrauskas sukūrė daug įvairių kūrinių: operas „Birutė“ (1906 m.) ir „Eglė žalčių karalienė“ (1920 m.), 19 operečių, 37 solo dainas, 17 vokalinių duetų, keletą giesmių, harmonizavo 143 lietuvių liaudies dainas, parašė keletą ir originalių dainų chorams. Sukūrė pjesių fortepijonui ir smuikui. Tilžėje išleido revoliucinių dainų rinkinį „Trimitas“ (1910), parašė knygą „Iš muzikos srities“ (1909), „Mažą muzikos žodynėlį“ (1916), apybraižą „Orkestrai“, straipsnių įvairiais muzikos klausimais. Jo dainos „Parsivedžiau mergelę lepūnę“ ir „Vaidilutės“ skambėjo JAV ir Kanados lietuvių 1961 m. ir 1978 m. dainų šventėse Čikagoje ir Toronte. Jas dainavo ir Lietuvos chorai, jos skambėjo ir dainų šventėse.

 Diskografija 

 1915.04.02	Lietuva Tėvynu Mūsų	Columbia	45515
 1915.04.02	Darbininkų Marselietė	Columbia	45516
 1915.04.02	Sukelkime kovą	Columbia	45517
 1915.04.02	Kur banguoja Nemunėlis	Columbia	45520
 1915.04.02	Birutė	Columbia	45522
 1915.04.02	Sveiki broliai dainininkai	Columbia	45523
 1915.04.02	Tykiai Nemunėlis teka	Columbia	45524
 1915.04.03	Už šilingėlį	Columbia	45529
 1915.04.03	Ko liūdit sveteliai	Columbia	45530
 1915.04.03	Saulelė raudona	Columbia	45531
 1915.04.03	Šių nakcialy	Columbia	45532
 1915.04.03	Jojau dieną	Columbia	45533
 1920.07.20	Kukuliai	Victor	B-24335
 1920.07.20	Valio dalgele!	Victor	B-24336
 1920.07.20	Geismai ir svajones	Victor	B-24337
 1920.07.20	Kaip gi gražus rūtelių darželis	Victor	B-24338
 1920.07.20	Skamba kankliai trimitai	Victor	B-24340
 1920.07.20	Gersim broliai uliavosim	Victor	B-24339
 1920.07.20	Pasakyk, Lietuva mylimoji	Victor	C-24346
 1920.07.20	Bernužėli nes'voliok	Victor	B-24347
 1920.07.20	Rudens melodija	Victor	C-24348
 1920.07.20	Matušėle miela	Victor	B-24349
 1927.05.26	Augin tėvulis du sūnytėliu	Victor	BVE-38053
 1927.05.26	Pavasario rytas	Victor	BVE-38058
 1927.05.26	Devynios pačios	Victor	CVE-38060
 1927.05.26	Barborytė	Victor	BVE-38054
 1927.05.26	Susivartyk antele	Victor	BVE-38055
 1927.05.26	Kaip žalia rutelė	Victor	BVE-38057
 1927.05.26	Sesutėle	Victor	BVE-38059
 1927.05.26	Pasakyk mergele	Victor	BVE-38056


 Atminimo įamžinimas 
 1998 m. Kauno 3-oji vaikų muzikos mokykla pavadinta M. Petrausko vardu.
 1976 m. išleista muzikologės Jūratės Burokaitės parengta knyga „Mikas Petrauskas“.
 2013 m. Ignalinos muzikos mokykla pavadinta M. Petrausko vardu.
 M. ir K. Petrauskų namuose veikia Kauno miesto muziejaus padalinys.

 Literatūra 
 Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
 Mikas Petrauskas (1873–1937): dainininkas, kompozitorius, choro dirigentas (parengė Kristina Mikuličiūtė-Vaitkūnienė). – K.: Naujasis lankas, 2008. – ISBN 978-9955-03-513-8

Kategorija:Lietuvos chorvedžiai
Kategorija:Lietuvos operos dainininkai
Kategorija:Lietuvos kompozitoriai
Kategorija:Lietuvos muzikos pedagogai
Kategorija:Lietuvos vargonininkai
Kategorija:Tenorai

 Nuorodos 
 Miko ir Kipro Petrauskų lietuvių muzikos muziejus