Alvitas

Alvitas – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, pusiaukelėje tarp Vilkaviškio ir Virbalio (po 7 km nuo abiejų miestų), prie plento . Seniūnaitijos centras. Stovi nauja Alvito šv. Onos bažnyčia (pašventinta 2020 m.), biblioteka, bendruomenės namai. Išlikęs buvusios spirito varyklos pastatų kompleksas. Alvito paštas (LT-70057) ir Alvito pagrindinė mokykla įsikūrusi į rytus nuo Alvito esančiuose Maldėnuose. Alvito geležinkelio stotelė yra už 4 km į šiaurės vakarus, Jonaičiuose.

Kaime telkšo Alvito ežeras, teka Širvintos upė, piečiau Alvito į ją įteka Brideikis.

miniatiūra|left|Skulptūra „Alvitui 500 metų“
miniatiūra|left|Alvito ežero pakrantė

 Etimologija 

XVII a. minimas kaimas vardu Paširvintys, taip vadintas iki XVII a. pabaigos. Dabartinis Alvito vardas – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo šalia telkšančio bendravardžio ežero. Be to, istoriniai dokumentai byloja, kad dvaras vienu metu priklausęs vokiečiui Halwitui.

 Istorija 

Paširvinčio dvarą nuo 1561 m. valdė karalienė Bona Sforca. Alvitas minimas 1590 m. Lietuvos Metrikoje ir priklausė Paširvinčio dvarui. 1615 m. pastatyta medinė, 1824 m. – mūrinė bažnyčia. 1650 m. minimas miestelis, didelės seniūnijos centras. 1685 m. pastatyta parapinė mokykla, nuo 1945 m. pradinė, nuo 1949 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 1993 m. pagrindinė.

1688 m. miesteliui suteikta turgaus ir prekymečių privilegija. XVIII a. 2-ojoje pusėje šalia Alvito kaimo Alytaus ekonomijos valdytojas Antanas Tyzenhauzas įkūrė dvarą. 1824 m. pastatyta mūrinė bažnyčia, per I pasaulinį karą apgriauta, 1944 m. susprogdinta. Spaudos draudimo laikais Alvite ir apylinkėse buvo platinamos lietuviškos knygos, laikraščiai, mokomi vaikai. Apie 1880 m. susikūrė lietuvių choras. XIX a. prie dvaro įsteigta plytinė, spirito varykla, žemės ūkio padargų gamyklėlė, per I pasaulinį karą sugriauta, 1918 m. atstatyta. XIX a. pabaigoje Alvitas buvo kaimas ir palivarkas Vilkaviškio apskrityje, valsčiaus centras.

1930 m. pastatyta pieninė. II pasaulinio karo metu sudegė mokykla. Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. Alvito 1918–1920 m. Lietuvos kariuomenės savanoriams atminti savanorio kapitono V. Tarasonio iniciatyva iš visuomenės surinktų lėšų buvo pastatytas paminklas ir skirtas žemės plotas savanorių laidojimui, kur palaidota 15 Alvito krašto didvyrių.

2007 m. patvirtintas Alvito herbas.

|}

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Alvito pradinę mokyklą lankė poetai Salomėja Nėris (1904–1945) ir Kazys Bradūnas (1917–2009), gimę Alvito valsčiaus Kiršų kaime. Alvito kapinėse palaidotas poetės tėvas Simonas Bačinskas ir sūnus Saulius Bučas.
 Alvite gimė ekonomistas, žurnalistas, redaktorius Kazys Kemežys (1901–1981).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Alvitas.lt (bendruomenės svetainė)
 Alvito žemėlapiai