Marso tyrinėjimai

Marso tyrinėjimai – svarbi Rusijos, JAV, Europos ir Japonijos kosmoso tyrimų dalis. Nuo XX a. septintojo dešimtmečio dešimtys nepilotuojamų kosminių aparatų, įskaitant zondus, dirbtinius palydovus ir paviršiumi judančias mechanines priemones buvo išsiųsti Marso tyrimams. Šiomis misijomis siekta surinkti duomenis ir atsakyti į svarbius klausimus apie „raudonąją planetą“, jos praeitį, kuri pradėtų suprasti Žemės praeitį, dabartį ir ateitį.

Marso tyrimams skirti ženklūs finansiniai ištekliai, atsižvelgiant į tai, kad 2/3 visų kosminių aparatų paleistų link Marso nepasiekė jiems skirtų tikslų ar net nepradėjo vykdyti jiems numatytų misijų. Daugeliu atvejų nepavykusių misijų priežastys buvo išsiaiškintos, tačiau dalis misijų žlugo arba su kosminiais aparatais buvo prarastas ryšys be akivaizdžių priežasčių, todėl tyrinėtojai pusiau juokais kalba apie Žemės-Marso „Bermudų trikampį“. Šis reiškinys taip pat populiariai vadinamas Marso prakeikimu.

 Pagrindinės tyrimų kryptys 
Marsas nuo seno žadino žmonijos fantaziją. Pirmieji stebėjimai teleskopais atskleidė spalvos pakitimus Marso paviršiuje, kurie buvo susieti su galimais sezoniniais augalijos pokyčiais, taip pat pastebėtos linijos, kurios gavo Marso kanalų pavadinimą. Šios pirmosios ir klaidingos interpretacijos sužadino visuomenės susidomėjimą. Vėlesniais tyrinėjimais teleskopais aptikti du nedideli Marso palydovai, ledo kepurės poliuose, aukščiausias Saulės sistemos kalnas Olympus Mons ir Valles Marineris – didžiausias Salės sistemos kanjonų sistema. Tai dar labiau skatino domėjimąsi Marsu. Tarp pagrindinių Marso tyrinėjimais keliamų klausimų yra šie:

 Kaip Marso sudėtis skiriasi nuo Žemės ir kokie yra šių dviejų planetų raidos skirtumai?
 Kuo skiriasi nuo Žemės Marso vidinė dalis?
 Ar Marsas tebėra geologiškai aktyvus?
 Kokie gamtiniai ištekliai yra Marso paviršiuje, kurie galėtų būti panaudoti Žemės reikmėms?
 Ar Marsas yra turėjęs tankią atmosferą?
 Ar Marse yra buvę vandenynai?
 Kokie Marso geologinėje istorijoje vyko klimatiniai pasikeitimai ir kas sukėlė šiuos pasikeitimus?
 Kiek stabilus yra dabartinis Marso klimatas?
 Ar Marse vyko cheminė evoliucija, kuri galėjo sukurti organines molekules?
 Ar cheminė evoliucija Marse atvedė prie gyvybės atsiradimo (žr. Gyvybė Marse)?
 Jei Marse yra buvusi gyvybė, ar ją dar galima kur nors surasti dabar?

 „Langai“ kosminių aparatų paleidimui 
Norint suprasti Marso tyrinėjimų istoriją naudojant robotus, svarbus atsižvelgti į tai, kad palankios sąlygos kosminiams aparatams į Marsą siųsti yra kas 2,135 metai, t. y. kas 780 dienų. Tokie „langai“ buvo/bus:

 1996 lapkritis/gruodis
 1998 gruodis – 1999 sausis
 2001 balandis
 2003 birželis/liepa
 2005 rugpjūtis
 2007 rugsėjis
 2009 spalis
 2011 spalis/lapkritis
 2013 gruodis – 2014 sausis
 2016 sausis/balandis
 2018 balandis/gegužė
 2020 liepa/rugsėjis.

 Ankstyvieji praskrendantys zondai ir dirbtiniai palydovai 

 Ankstyvosios sovietų misijos 
TSRS kosmoso programa link Marso 1960 spalį paleido du praskrendančius zondus, kurie buvo pavadinti Mars 1960A ir Mars 1960B, bet abu zondai nepasiekė Žemės orbitos. 1962 m. nepavyko su dar trim sovietų zondais – du nepaliko Žemės orbitos (Mars 1962A ir Mars 1962B), o su vienu prarastas ryšys pakeliui į Marsą (Mars 1). 1964 m. nepavyko dar vienas bandymas zondu pasiekti Marsą (Zond 2).

 Mariner programa 
1962–1975 m. JAV NASA agentūra vykdė „Mariner“ programą, skirtą Marso, Veneros ir Merkurijaus tyrimams. Šįkart mokslininkų pastangos nebuvo bevaisės ir 4 kosminiai aparatai iš 6, paleistų link Marso, pasiekė tikslą.

 „Mariner 3“ misija buvo nesėkminga.

 „Mariner 4“ buvo pirmasis kosminis aparatas, sėkmingai nuskriejęs iki Marso, nufotografavęs jo paviršių. Gautose nuotraukose buvo matomas Mėnulio tipo planetos paviršius su krateriais. Užfiksuotas atmosferos slėgis nuo 4,1 iki 7,0 mbar (410–700 paskalių), o dienos temperatūra numatyta kaip -100 laipsnių Celsijaus skalėje. Magnetinis laukas neužfiksuotas.

 „Mariner 6“, praskriejęs planetą 1969 m. liepos 31 d., perdavė į Žemę 75 Marso paviršiaus nuotraukas, iš jų 26 darytas iš arti. Nustatyta, kad planetos paviršius nėra panašus į Mėnulio (kaip buvo matoma iš ankstesnės misijos nuotraukų). Patikslinta Marso masė, spindulys ir forma.

 „Mariner 7“ misijos metu, praskriejant Marsą 1969 m. rugpjūčio 5 d., padarytos ir perduotos tyrimams 126 nuotraukos, iš jų 33 artimos. Nufotografuota 20 % Marso paviršiaus. Nustatyta, kad pietų ašigalio „kepurė“ sudaryta beveik vien iš anglies dioksido.

 „Mariner 8“ misija buvo nesėkminga.

 „Mariner 9“ Marsą pasiekė 1971 m. lapkričio 14 d. ir tapo pirmuoju dirbtiniu Marso palydovu. Skriedamas gana arti Marso, nufotografavo daugiau nei 80 proc. jo paviršiaus, į Žemę persiuntė 7329 paviršiaus nuotraukas, taip pat Marso palydovų Fobo ir Deimo nuotraukų. Po maždaug metų laiko „Mariner 9“ buvo išjungtas ir šiuo metu neveikiantis skrieja orbita aplink Marsą.

 Marsą tyrinėjusių aparatų sąrašas 

 Misija Paleidimas Pabaiga Misijos tipas Rezultatas Marsnik 1 (Mars 1960A)  Spalio 10 1960  Spalio 10 1960  Praskriejimas  Nesėkmingas paleidimas Marsnik 2 (Mars 1960B)  Spalio 14 1960  Spalio 14 1960  Praskriejimas  Nesėkmingas paleidimas Sputnik 22 (Mars 1962A)  Spalio 24 1962  Spalio 24 1962  Praskriejimas  Sugedo iškart po paleidimo Mars 1  Lapkričio 1 1962  Kovo 21 1963  Praskriejimas  Gauta nedaug informacijos, tačiau prarastas ryšys nepasiekus Marso Zond 1964A Birželio 4 1964 ? Birželis 1964  Praskriejimas  ? Nesėkmingas paleidimas Sputnik 24 (Mars 1962B)  Lapkričio 4 1962  Sausis 1963  Nusileidimas  Neįveikė Žemės atmosferos Mariner 3  Lapkričio 5 1964  Lapkričio 5 1964  Praskriejimas  Klaida per paleidimą pakeitė trajektoriją. Iki šiol Saulės sistemoje20px Mariner 4  Lapkričio 28 1964  Gruodžio 21 1967  Praskriejimas  Sėkmingas Zond 2  Lapkričio 30 1964  Gegužė 1965  Praskriejimas  Prarastas ryšys20px Mariner 6  Vasario 25 1969  Rugpjūtis 1969  Praskriejimas  Sėkmingas20px Mariner 7  Kovo 27 1969  Rugpjūtis 1969  Praskriejimas  Sėkmingas Mars 1969A  Kovo 27 1969  Kovo 27 1969  Dirbtinis Palydovas  Nesėkmingas paleidimas Mars 1969B  Balandžio 2 1969  Balandžio 2 1969  Dirbtinis palydovas  Nesėkmingas paleidimas Misija Paleidimas Pabaiga Misijos tipas Rezultatas20px Mariner 8  Gegužės 8 1971  Gegužės 8 1971  Dirbtinis palydovas  Nesėkmingas paleidimas  Kosmos 419  Gegužės 10 1971  Gegužės 12 1971  Dirbtinis palydovas  Nesėkmingas paleidimas  Mars 2 Gegužės 19 1971  Rugpjūčio 22 1972  Dirbtinis palydovas  Sėkmingas Lapkričio 27, 1971  Marsaeigis  Sudužo leidžiantis ant Marso Mars 3 Gegužės 28 1971  Rugpjūčio 22, 1972  Dirbtinis palydovas  Sėkmingas Gruodžio 2, 1971  Marsaeigis  Nusileido sėkmingai, tačiau po kelių sekundžių nustojo siųsti informaciją20px Mariner 9  Gegužės 30 1971  Gegužė 1972  Dirbtinis palydovas Sėkmingas Mars 4  Liepos 21 1973  Vasaris 1974  Dirbtinis palydovas  Neįėjo į orbitą, tačiau arti praskriejo Mars 5  Liepos 25 1973  Vasario 21 1974  Dirbtinis palydovas  Iš dalies sėkmingas. Įėjo į orbitą, siuntė informaciją, tačiau prarastas ryšys po 9 dienų Mars 6  Rugpjūčio 5 1973  Kovo 12, 1974  Nusileidimas  Iš dalies sėkmingas. Siuntė informaciją nusileidimo į Marsą metu, tačiau nusileidus prarastas ryšys Mars 7  Rugpjūčio 9 1973  Kovo 9 1974  Nusileidimas  Nusileidimo aparatas per anksti atsiskyrė nuo pagrindinio modulio. 20px Viking 1 Rugpjūčio 20 1975  Rugpjūčio 17 1980  Dirbtinis palydovas  Sėkmingas Lapkričio 13 1982  Nusileidimas  Sėkmingas 20px Viking 2 Rugsėjo 9 1975  Liepos 25 1978  Dirbtinis palydovas  Sėkmingas Balandžio 11, 1980  Nusileidimas  Sėkmingas  Phobos 1 Liepos 7 1988 Rugsėjo 2 1988  Dirbtinis palydovas  Prarastas ryšys įeinant į orbitą Nusileidimas ant Fobo Neišsiskleidė  Phobos 2 Liepos 12 1988 Kovo 27 1989  Dirbtinis palydovas  Iš dalies sėkmingas: įėjo į orbitą ir perdavė informaciją, tačiau prarastas ryšys mėginant išskleisti nusileidimo aparatą Nusileidimas ant Fobo  Neišsiskleidė Misija Paleidimas Pabaiga Misijos tipas Rezultatas 20px Mars Observer  Rugsėjo 25 1992  Rugpjūčio 21 1993  Dirbtinis palydovas  Prarastas ryšys prieš pasiekiant Marsą 20px Mars Global Surveyor  Lapkričio 7 1996  Lapkričio 5 2006  Dirbtinis palydovas  Sėkmingas 20px Mars 96  Lapkričio 16 1996  Lapkričio 16 1996  Dirbtinis palydovas / nusileidimas  Nesėkmingas paleidimas 20px Mars Pathfinder  Gruodžio 4 1996  Rugsėjo 27 1997  Nusileidimas / marsaeigis  Sėkmingas 20px Nozomi (Planet-B)  Liepos 3 1998  Gruodžio 9 2003  Dirbtinis palydovas  Klaida maršrute; Niekada neįėjo į orbitą 20px Mars Climate Orbiter  Gruodžio 11 1998  Rugsėjo 23 1999  Dirbtinis palydovas  Sudužo 20px Mars Polar Lander Sausio 3 1999 Gruodžio 3 1999  Nusileidimas Prarastas ryšys prieš pasiekiant Marsą 20px Deep Space 2 (DS2)  Nusileidimas Misija Paleidimas Pabaiga Misijos tipas Rezultatas 20px 2001 Mars Odyssey  Balandžio 7 2001  Veikia iki dabar  Dirbtinis palydovas  Sėkmingas Mars Express Orbiter Birželio 2 2003  Veikia iki dabar  Dirbtinis palydovas  Sėkmingas Beagle 2  Gruodžio 25 2003  Nusileidimas  Prarastas ryšys prieš nusileidimą 20px Spirit  Liepos 7 2003 Gegužės 24 2011 Marsaeigis Sėkmingas 20px Opportunity  Liepos 7 2003  Veikia iki dabar   Marsaeigis  Sėkmingas 20px Mars Reconnaissance Orbiter  Rugpjūčio 12 2005  Veikia iki dabar  Dirbtinis palydovas Sėkmingas20px Phoenix 2007 rugpjūčio 3Lapkričio 10 2008 NusileidimasSėkmingas20px Dawn 2007 rugsėjo 27 Veikia iki dabar Vestos pasiekimasSėkmingas20px Fobos-Grunt 2011 lapkričio 8 2011 lapkričio 8 Nusileidimas ant FoboNeišskrido iš Žemės orbitos, grįžo atgal.20px Yinghuo-1  2011 lapkričio 8 2011 lapkričio 8 Nusileidimas ant FoboSudegė Žemės atmosferoje.20px Mars Science Laboratory 2011 lapkričio 26 Veikia iki dabar MarsaeigisSėkmingas20px Mangalyaan  2013 lapkričio 5 Veikia iki dabar  Marso orbitos pasiekimas Sėkmingas20px MAVEN 2013 lapkričio 18 Veikia iki dabar  Marso atmosferos tyrimaiSėkmingas

 Ateities misijos į Marsą 

! Misija
! Numatoma paleidimo data
! Misijos tipas
|-----
| InSight
| 2018 m. gegužė
| Marsaeigis
|-
|-----
| ExoMars
| 2016–2020 m.
| Dirbtinis palydovas, nusileidimas / marsaeigis
|-
|-----
| Mars 2020
| 2020 m.
| Marsaeigis
|-
|}



de:Mars (Planet)#Erforschung