Vilniaus gubernija

Vilniaus gubernija (1796 m. , 1801–1840 m. Литовско-Виленская губерния, 1840–1915 m. Виленская губерния) – Rusijos imperijos gubernija, Vilniaus generalgubernatorijos dalis. Įkurta 1795 m., gyvavo iki 1915 m. (su pertrauka 1797–1801 m.). Centras – Vilnius.

 Istorija 

Vilniaus gubernija sudaryta po trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalinimo 1795 m. gruodžio 25 d. iš buvusių LDK žemių – dabartinės Lietuvos teritorijos (be Užnemunės, Klaipėdos krašto) ir dalies vakarų Baltarusijos. 1796 m. rugpjūčio 18 d. ji tapo Vilniaus vietininkyste (), o 1796 m. gruodžio 23 d. buvo panaikinta sujungiant su Slanimo gubernija į naują Lietuvos guberniją. Pastaroji 1801 m. rugsėjo 21 d. vėl buvo išskaidyta į Lietuvos Vilniaus guberniją () (pavadinimas naudotas iki 1840 m. liepos 7 d. panaikinant Lietuvos statutą) ir Lietuvos Gardino (buvusią Slanimo) guberniją.Виленская губерния.  – Москва, Большая российская энциклопедия, 2004–2017.

1819 m. nuo Lietuvos Vilniaus gubernijos atskirtas Palangos–Šventosios pajūrio ruožas ir prijungtas prie Kuršo (Kurliandijos) gubernijos, kad būtų paprasčiau administruoti. 1842 m. gruodžio 30 d. iš 7 Vilniaus gubernijos apskričių sudaryta Kauno gubernija, prie likusių Vilniaus gubernijos apskričių (Vilniaus, Ašmenos, Švenčionių, Trakų) prijungtos Minsko gubernijai priklausiuosios Dysnos apskritis ir Vileikos apskritis, taip pat Gardino gubernijai priklausiusi Lydos apskritis, suformuota Vilniaus gubernija su 7 apskritimis. 1845 m. birželio 21 d. patvirtintas Vilniaus gubernijos herbas.

|-
| 1796 || || || 11 apskričių: Ašmenos apskritis, Breslaujos apskritis, Kauno apskritis, Raseinių apskritis, Šiaulių apskritis, Telšių apskritis, Trakų apskritis, Upytės apskritis, Vilkmergės apskritis, Užnerio apskritis, Vilniaus apskritis
|-
| 1801 || || || 12 apskričių: Ašmenos apskritis, Breslaujos apskritis, Kauno apskritis, Raseinių apskritis, Šiaulių apskritis, Telšių apskritis, Trakų apskritis, Upytės apskritis, Vilkmergės apskritis, Užnerio apskritis, Vilniaus apskritis, Zarasų apskritis
|-
| 1834 || || 788 516 || ||
|-
| 1843 || || || 7 apskritys: Ašmenos apskritis, Dysnos apskritis, Lydos apskritis, Švenčionių apskritis, Trakų apskritis, Vileikos apskritis, Vilniaus apskritis
|-
| 1889 || || 1 314 507 || 151 valsčius || 
 9 miestai
 23.055 miesteliai ir kaimai
|-
| 1897 || || 1 591 000 || ||
|-
| 1913 || || || 147 valsčiai, 956 seniūnijos || 10 miestų, 1 posadas, 23 103 kitos gyvenvietės 
|}

 Administracinis suskirstymas 

1796 m. rugpjūčio 19 d. (senuoju kalendoriumi – rugpjūčio 8 d.) įkurta 11 apskričių: Ašmenos, Breslaujos, Kauno, Raseinių, Šiaulių, Telšių, Trakų, Upytės (arba Panevėžio), Užnerio, Vilkmergės, Vilniaus. Atėjus į sostą naujam imperatoriui Pavelui I, 1796 m. gruodžio 23 d. prie Vilniaus gubernijos prijungta Slanimo gubernija (8 apskritys – Brastos, Gardino, Lydos, Kobryno, Naugarduko, Pružanų, Slanimo, Valkavisko), taip sudarant Lietuvos guberniją. Pastaroji buvo atšaukta 1801 m. rugsėjo 21 d., sugrąžinant senosios Vilniaus gubernijos ribas su 11 apskričių. 1829 m. patikslinta Vilniaus gubernijos riba su Kuršo gubernija.

1840 m. sausio 5 d. buvo panaikinta Trakų apskritis, gubernijoje paliekant 10 apskričių (Ašmenos, Raseinių, Šiaulių, Švenčionių, Telšių, Upytės arba Panevėžio, Vilkmergės, Vilniaus, Zarasų). 1842 m. gruodžio 30 d. pasirašytas caro įsakymas, kuriuo siekiama subalansuoti Šiaurės vakarų gubernijas gyventojų ir ploto atžvilgiu, sudarant Kauno guberniją iš šiaurinių Vilniaus gubernijos apskričių (Raseinių, Šiaulių, Telšių, Upytės arba Panevėžio, Vilkmergės, Zarasų, dalies Kauno). Pietinės apskritys liko Vilniaus gubernijai (Ašmenos, Švenčionių, Vilniaus), iš Gardino gubernijos perduota Lydos apskritis, iš Minsko gubernijos – Dysnos ir Vileikos apskritys, o iš dalies Kauno apskrities atkurta Trakų apskritis. Šis įsakymas įsigaliojo 1843 m. liepos 13 d. Taip sudarytos 7 apskritys išliko iki gubernijos panaikinimo XX a. pradžioje.

 Gyventojai 

1834 m. VIII revizijos metu gubernijoje buvo 788 516 gyventojų. 1897 m. surašymo metu Vilniaus gubernijoje gyveno 1 591 000 žmonių, iš jų apie 37 proc. raštingi. Lietuviškose apskrityse tuo metu buvo 738 943 gyventojai.

Etninė sudėtis:https://publikationen.uni-tuebingen.de/xmlui/bitstream/handle/10900/46256/pdf/Dissertation_Christina-Nikolajew.pdf?sequence=1&isAllowed=y

Tautybė  1862 m.  1904 m. Baltarusiai  17 %  56 % Lenkai  18 %  17,5 % Žydai  9 %  12,7 % Lietuviai  50 %  8 % Rusai  2 %  5 % Totoriai   0,14 % Kiti  3 % 

 Gubernatoriai 

Pirmasis gubernijos vadovas buvo ne gubernatorius, o vietininkas () Aleksandras Tormasovas, valdęs 1796 m. balandį–gruodį. Vėliau per 120 metų laikotarpį (1797–1917 m.) iš viso pareigas ėjo 33 gubernatoriai.

 Nuo  Iki  Gubernatorius 1797-01-06  1799-12-19  Jakovas Bulgakovas 1799-12-19  1801  Ivanas Fryzelis 1802-01-06  1804-12-06  Dmitrijus Lanskojus 1804-12  1806-12  Ivanas Rikmanas 1806-12-18  1808  Prokopijus Bogmevskis 1808-03-10  1810-10-15  Nikolajus Brusilovas 1811-03-24  1816-07-20  Aleksandras Lavinskis 1816-07-20  1823-10-16  Ksaverijus Druckis-Liubeckis 1823-10-16  1830-12-18  Piotras Gornas 1830-12-18  1832-05-02  Dmitrijus Obreskovas 1832-05-03  1836-05-16  Grigorijus Dopelmajeris 1836-05-16  1838-03-15  Dmitrijus Bantyšas-Kamenskis 1838-03-27  1840-10-20  Jurijus Dolgorukovas 1840-10-20  1844-09-19  Aleksejus Semionovas 1844-09-19  1846-09-08  Nikolajus Žerebcovas 1846-09-23  1851-03-07  Michailas Begičevas 1851-03-14  1857-10-18  Arkadijus Rosetas 1857-11-01  1863-04-17  Michailas Pochvisnevas 1863-04-17  1863-06-26  Ivanas Galeris 1863-06-28  1868-03-18  Stepanas Paniutinas 1868-03-18  1869-10-27  Ivanas Šestakovas 1869-11-02  1882-05-04  Jegoras Steblinas-Kamenskis 1882-07-16  1885-06-21  Aleksandras Žemčiužnikovas 1885-06-21  1895-11-04  Nikolajus Grevenicas 1895-11-16  1896-05-24  Aleksandras Frezė 1896-07-05  1899-05-24  Ivanas Čepelevskis 1899-05-24  1901-10-02  Nikolajus Gruzinskis 1901-10-02  1902-09-15  Viktoras Valis 1902-09-20  1905-12-02  Konstantinas Palenas 1905-12-02  1906-06-02  Sergejus Tatiščevas 1906-06-02  1912-05-07  Dmitrijus Liubimovas 1912-05-07  1916  Piotras Veriovkinas 1916  1917  Aleksandras Tolstojus

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 



 Baltarusijos archyvas 
 Gubernijos žemėlapiai
 Gubernijos žemėlapis 
 Radzima net:
 gubernijos informacija Виленская губерния (1870)
 apskričių informacija Виленская губерния (1870)
 gubernijos informacija Виленская губерния (1908)
 apskričių informacija Виленская губерния (1908)