Pakauškaulis

Pakauškaulis () – neporinis galvos griaučių smegeninės dalies kaulas. Tai plokščiasis kaulas, kurį sudaro žvynas(),dvi šoninės dalys() ir pagrindas (). 

Pakauškaulis jungiasi su pirmuoju kaklo slanksteliu (atlantu). Kraštais kaulas susisiekia su pleištakauliu, smilkinkauliu, momenkauliais.  Be to, pakauškaulyje yra didžioji anga (), kuri sujungia smegeninės dėžę su stuburo kanalu.
Pakauškaulio dalys
 Pamatinė dalis 
Pamatinė dalis, (), yra kaulo storgalys, kurio viršutinis nuožulnus paviršius kartu su pleištakaulio kūnu sudaro nuokalnę, (lot. clivus), o jo kraštais driekiasi siaura apatinio uolinio ančio vaga, (). Apatinio paviršiaus viduryje iškyla neryškus ryklinis gumburėlis, ( pharyngeum), ryklės užpakalinei sienai tvirtintis. Pamato priekis šiurkštus, jauno žmogaus su pleištakaulio kūno panašiu paviršiumi jį jungia kremzlė, kuriai sukaulėjus abu gretimi kaulai suauga į vieną pamatinį kaulą, ().

 Šoninės dalys 
Šoninės dalies, (), apatiniame paviršiuje iškyla porinis pakauškaulio krumplys, () occipitalis, susinerti su atlanto viršutiniais sąnariniais paviršiais. Skersai krumplio eina poliežuvinio nervo kanalas, (), bendravardžiam galvos nervui. Kartais kanalas esti dvigubas ar net trigubas. Už krumplio yra krumplinė duobė, (), kuri kartais vienoje, kitoje arba abejose pusėse prakiūra ir tampa kanalu, (). Jis taip pat priklauso veniniams nuotakams, (). Viršutinio paviršiaus viduryje matyti jungo gumburėlis, (), atgal ir į šoną nuo jo yra riestinio ančio vagos, (), ruožas. Viršutinį ir apatinį paviršius skiriantis šoninis kraštas turi jungo įlanką, (). Įlanka su bevarde smilkinkaulio uolinės dalies įlanka sudaro jungo angą, (), pro kurią iš kaukolės ertmės į kaklą lenda jungo vena, (), riestinio ančio, (), tęsinys.

 Žvynas 
Žvyno, (), išorinį ir vidinį paviršius skiria kraštas, kurio viršutinė, lambdinė dalis, (), lambdinė siūlė rišasi su momenkaulių pakaušiniu kraštu, o apatinė, speninė dalis, (), jungiasi su smilkinkaulios spenine atauga. Išorinio paviršiaus centre yra ryškus išorinis pakauškaulio kyšulys, (), nuo kurio leidžiasi išorinė pakauškaulio skiauterė, (). Skersai gumburo lanku driekiasi viršutinė sprando linija, (), žemiau lygiagrečiai eina apatinė sprando linija, (), o aukščiau gali būti aukštutinė sprando linija, (). Visa grublėta sprando plokštuma (), sudaro plačią atramą sprando raumenims. Lygi viršutinė žvyno dalis vadinama pakauškaulio plokštuma, ().
Žvyno vidiniame paviršiuje kyšo vidinis pakauškaulio kyšulys, (), sudarantis pačią kryžinės pakylos, (), sankirtą. Nuo jos žemyn eina vidinė pakauškaulio skiauterė, (), į viršų – viršutinio strėlinio ančio vaga, (), į šonus -  skersinė ančio vaga, (), smilkinkaulio speninės ataugos vidiniame paviršiuje pereinanti į riestinio ančio vagą. Kryžinė pakyla skirsto žvyno vidinį paviršių į dviduobių poras. Viršutinėje, smegenų duobėje, (), guli smegenų pusrutulių pakaušio skiltis, o į apatinę, smegenėlių, duobę, (), remiasi smegenėlių pusrutulis.

Kaulo orientavimas
Norint orientuoti kaulą, reikia jį laikyti taip, kad didžioji anga būtų nukrypusi į apačią, o žvynas – atgal ir į viršų.

Kaulėjimas
Pakauškaulis plėtojasi gana sudėtingai. Antrą gemalo gyvenimo mėnesį jungiamojo audinio plokštelėje virš aukštutinės sprando linijos susiklosto kaulėjimo centrai, jie veikiai susilieja. Tačiau žvyno viršus gali nepriaugti prie likusios žvyno dalies, tada susidaro vienas ar keli tarpmomeniniai kaulai, ossa interparietalia, anksčiau vadinti inkų kaulais. Kai kuriose populiacijose jų, tai didesnių, tai mažesnių, pasitaiko net iki 19 procentų.
Likusi kaulo dalis rutuliojasi per kremzlę. Septintą embriono savaitę po aukštutine sprando linija susidaro du kaulėjimo židiniai, iš kurių rasis žvyno apačia. Kartais papildomas taškas esti didžiosios angos užpakalinėje briaunoje. Šoninės kaulo dalys turi po vieną atskirą osifikacijos centrą, kuris atsiranda aštuntą savaitę. Šiek tiek anksčiau, šeštą savaitę, kaulėjimo centras užsimezga kaulo pamatinėje dalyje.
Kaulo dalys susilieja tik po gimimo: antrais metais žvynas suauga su šoninėmis dalimis, o šeštaisiais pastarosios susilieja su pamatine dalimi.

Literatūra
R.D Sinelnikov „Žmogaus anatomijos atlasas“
G. Česnys, J. Tutkuvienė, A. Barkus, V. L. Gedrimas, R. Jankauskas, R. Rizglienė, J. Žukienė „Žmogaus anatomija. I dalis.“
S. Pavilonis, E. Burneckis, V. Gavelis, R. Mikėnienė, R. Stropus, K. Tamašauskas, A. Urbonas, S. Žvirdauskas „Žmogaus anatomija“.

Kategorija:Kaukolė