Kauno miesto savivaldybė

Kauno miesto savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos centrinėje dalyje, sutampantis su Kauno miesto ribomis. Nepriklauso jokiam etnografiniam regionui.

 Geografija 

Savivaldybė įsikūrusi Lietuvos centrinėje dalyje, prie Nemuno ir Neries santakos. Savivaldybei priklauso Kauno miestas. Iš visų pusių miesto savivaldybę supa žiedinė Kauno rajono savivaldybė, rytuose prieina trumpas Kaišiadorių rajono savivaldybės ruoželis ir Kauno marios. Svarbus susisiekimo mazgas, kuriame susikerta dvi svarbios transporto ašys: viena – iš šiaurės pro Estiją ir Latviją į pietus nuo Lietuvos esančias valstybes nusidriekianti „Via Baltica“ trasa, kita eina iš rytų ir tęsiasi iki Klaipėdos.Kauno miestas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-13).

Į savivaldybę veda valstybiniai keliai  (iš rytų ir šiaurės vakarų),  (iš šiaurės rytų),  (iš pietvakarių), ateina daug krašto kelių –  ir  iš vakarų,  iš pietų,  iš šiaurės,  iš šiaurės rytų. Pietrytiniu pakraščiu eina kelias , greta jo eina Palemono–Jiesios geležinkelis. Miesto centre jungiasi Vilniaus–Kauno geležinkelis ir Kauno–Kybartų geležinkelis, jie susijungia Kauno geležinkelio stotyje, savivaldybės teritorijoje taip pat yra Palemono geležinkelio stotis – intermodalinis susisiekimo mazgas, nuo kurio atsišakoja Palemono–Gaižiūnų geležinkelis link Jonavos.

 Istorija 

Kauno miesto savivaldybės istorija siekia dar XV a., kai 1408 m. miestui suteiktos Magdeburgo teisės ir jis nepriklausė aplinkinei seniūnijai, valdomai iš Kauno pilies.

I pasaulinio karo metu miestui suteiktos apskrities teisės – vokiečių įkurto Oberosto teritorijoje Kauno miestas () buvo atskirai nuo Kauno apskrities. XX a. tarpukariu miestas buvo tiesiogiai pavaldus Lietuvos Respublikai, taip pat turėjo miesto-apskrities teises. II pasaulinio karo metais mieste įkurta Kauno miesto apygarda nacių Ostlando ribose.

Užėjus sovietams, 1941 m. Kaune buvo įkurti 3 miesto rajonai (Lenino, Stalino, Požėlos). 1946 m. rugpjūčio 3 d. miestas gavo respublikinio pavaldumo miesto statusą, t. y. tiesiogiai priklausė ne rajonui (kaip dauguma miestų tuomet), bet respublikai. 1946 m. balandžio 29 d. ir gruodžio 31 d. buvo nustatytos miesto ribos. 1950–1953 m. Kaunas buvo srities pavaldumo miestas. 1954 m. gruodžio 20 d. panaikintos miesto apylinkės, 1955 m. rugsėjo 8 d. panaikinti ir miesto rajonai, bet 1962 m. gruodžio 10 d. vėl sudaryti (Lenino, Požėlos ir Panemunės).

1995 m. įkurta dabartinė Kauno miesto savivaldybė, pavaldi Kauno apskričiai, 2000 m. įsteigtos seniūnijos. 2001 m. gruodžio 20 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. 301 patvirtintas bendrasis planas, kuriame pažymėtos seniūnijos ir miesto dalys.Kauno miesto savivaldybės teritorijos Bendrasis planas (2001 m.).  Kaunas.lt (tikrinta 2021-08-27). 2014 m. balandžio 10 d. jis buvo atnaujintas, bet jau be miesto dalių.Kauno miesto savivaldybės teritorijos Bendrasis planas (2014 m.).  Kaunas.lt (tikrinta 2021-08-27). 2025 m. liepą atlikta seniūnijų reforma, paliekant iš viso 9 seniūnijas.

|-
| 1923 m.  || 34 || 92 446 || 8 miesto rajonai || 1 miestas (Kaunas), 2 miesteliai, 21 kaimas, 9 dvarai ir palivarkai, 12 kitų gyvenviečių 
|-
| 1942 m. || || 113 900 || ||
|-
| 1949 m.  (išsamiau) || 109,5 || || 3 miesto rajonai (7 miesto apylinkės) ||
|-
| 1954 m. || || || 3 miesto rajonai (4 miesto apylinkės) ||
|-
| 1959 m. || 94 || 215 464 || ||
|-
| 1967 m. || 108 || 283 700 || ||
|-
| 1970 m. || 122 || 305 116 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1972 m. || 121 || || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1976 m. || 120 || 351 400 || || 1 miestas
|-
| 1979 m. || || 368 649 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1985 m. || 116 || 405 000 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1989 m. || 123 || 418 087 || || 1 miestas
|-
| 2001 m.  || 157 || 378 943 || 10 seniūnijų || 1 miestas 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 miestas Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 315 993 || 11 seniūnijų || 1 miestas 
|-
| 2016 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 miestas Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 gyvenvietė (miestas, herbinė gyvenvietė) RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 298 753 || 11 seniūnijų || 1 miestas 
|}

 Gyventojai 

 Administracija 

Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Kauno miesto savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Kauno miesto savivaldybės administracija. Savivaldybės funkcijas įgyvendina atitinkami jos struktūriniai padaliniai. Miesto savivaldybė įsikūrusi istoriniame pastate – Taupomųjų kasų rūmuose.

 Vadovai 

Miesto burmistrai:
 1921–1931 m. Jonas Vileišis
 1931 m. Juozas Vokietaitis
 1932–1933 m. Antanas Gravrogkas
 1933–1939 m. Antanas Merkys
 1940 m. Antanas Garmus

Miesto merai:
 1991–1992 m. Vilimas Čiurinskas
 1992–1995 m. Arimantas Račkauskas

Savivaldybės merai:
 1995–1997 m. Vladas Katkevičius
 1998–2000 m. Henrikas Tamulis
 2000 m. Vytautas Šustauskas
 2001–2002 m. Erikas Tamašauskas
 2002–2003 m. Giedrius Ašmys
 2003–2007 m. Arvydas Garbaravičius
 2007–2011 m. Andrius Kupčinskas
 2011 m. Rimantas Mikaitis
 2011–2015 m. Andrius Kupčinskas
 nuo 2015 m. Visvaldas Matijošaitis http://www.kaunas.lt/index.php?1280472019 

 Seniūnijos 

Kauno miesto seniūnijos kaip teritoriniai vienetai įsteigti 2000 m. vasario 24 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. 20. Seniūnijas kaip administracinius vienetus numatyta steigti 2002 m. spalio 24 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. 438 ir jos ėmė veikti 2003 m. balandžio 1 d. Iš viso buvo 10 seniūnijų, bet 2005 m. Dainavos seniūnija padalinta į Dainavos ir Gričiupio. Taip savivaldybėje buvo 11 seniūnijų.Seniūnijos. Kaunas.lt 

2025 m. vasarą atlikta seniūnijų reforma – sujungtos Centro ir Žaliakalnio seniūnijos, Panemunės ir Šančių seniūnijos, Petrašiūnų ir Gričiupio seniūnijos, be to, įsteigta nauja Žemosios Fredos seniūnija. Taip mieste liko 9 seniūnijos. Sprendimas priimtas dėl kurioziškų situacijų, kylančių dėl 2000 m. nustatytų seniūnijų ribų, ydingo teisinio reglamento, taip pat siekiant, kad seniūnijų ribos sutaptų su žemės sklypų ribomis, stabiliais kraštovaizdžio kompleksais ir objektais, vandens telkiniais, keliais, gatvėmis, geležinkeliais ir kitais objektais,Pokyčiai miesto seniūnijose. 2025-07-10, Kaunas.lt (tikrinta 2026-01-02). kad sumažėtų administravimo išlaidos.Perbraižytos Kauno seniūnijų ribos: steigiama ir viena nauja. 2025-07-08, Diena.lt (tikrinta 2026-01-02).

Seniūnijų plotas ir gyventojai (2024 m. lapkričio duomenimis) pateikiami pagal savivaldybės informaciją.Kauno miesto savivaldybės tarybos sprendimas Nr. T-572 „Dėl Kauno miesto savivaldybės administracijos filialų seniūnijų teritorijų ribų keitimo, seniūnijų sujungimo ir Žemosios Fredos seniūnijos įsteigimo“.] 2025-07-08

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Kauno miestas turi daugiau kaip 20 miestų partnerių. 2009 m. pavasarį prie Kauno miesto savivaldybės pagrindinio pastato įrengtas stendas, kuriame pavaizduoti su Kaunu partnerystės ryšius užmezgusių miestų pavadinimai ir herbai.Miesto partneriai puikuosis ant stendo prie savivaldybės // Kauno diena, 2009-03-10Kauno partneriai 

  Balstogė, Lenkija
  Breša, Italija
  Brno, Čekija
  Charkovas, Ukraina
  Emilija-Romanija, Italija
  Ferara, Italija
  Grenoblis, Prancūzija
  Hordalando apskritis, Norvegija
  Kava de Tirenis, Italija
  Lacijus, Italija
  Lavrijas, Graikija
  Lincas, Austrija
  Linšiopingas, Švedija
  Lipės apskritis, Vokietija
  Los Andželas, JAV
  Luckas, Ukraina
  Odensė, Danija
  Rendė, Italija
  San Martinas, Argentina
  Siamenas, Kinija
  Ščecinas, Lenkija
  Tamperė, Suomija
  Tartu, Estija
  Vekšė, Švedija
  Vestfoldo apskritis, Norvegija
  Vroclavas, Lenkija
</div>

 Švietimas ir ugdymas 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Savivaldybės svetainė 
 Moderniosios savivaldos formavimasis Kaune. 1918–1919 metai. Archyvai.lt,