Panemunė (Kaunas)

Panemunė (anksčiau Aukštoji Panemunė) – Kauno miesto dalis, esanti į pietryčius nuo miesto centro, kairiajame Nemuno krante priešais Žemuosius Šančius, aukščiau Jiesios upės žiočių. Stovi Aukštosios Panemunės Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia (nuo 1859 m.), rugpjūčio mėnesį kasmet vyksta šv. Roko atlaidai. Veikia Aušros Vartų Švč. Mergelės Marijos Gailestingumo Motinos koplyčia. Panemunėje plyti didžiausias Kaune Panemunės šilas. Dalį teritorijos užima carinio laikotarpio karinis miestelis. Kareivinių gatvėje 2020 m. atnaujintas Panemunės stadionas. Yra senelių namai.


 Etimologija 

Panemunė – vandenvardinis vietovardis, sudarytas pagal upę, pratekančią šalia – Nemuną.

 Istorija 
miniatiūra|Paminklas Jonui Basanavičiui
miniatiūra|Bendruomenės namai

1384 m. kryžiuočių karo kelių aprašymuose paminėtas Vaišvydų kaimas. XVI a. minimas Panemunės kaimas, 1559 m. – Panemunės dvaras. Istorikai spėja, kad XVII a. prie dvaro jau buvęs ir Panemunės miestelis.

XVII a. Panemunės savininku tapo iš žemaičių bajorų kilęs Simonas Sirutis. 1742 m. karaliaus Augusto III jis paskirtas Kauno seniūnu. Vėliau S. Siručio sūnėnas Bernardas Motiejus Sirutis tapo pirmuoju Panemunės klebonu. 1763 m. Panemunei suteiktos miesto teisės. XVII a. čia įsikūrė žydų kapinės.

1859–1860 m. klebono R. Bučionio pastangomis pastatyta mūrinė bažnyčia. 1864 m. rašytiniuose šaltiniuose paminėtas bavariško alaus fabrikėlis – bene pirmoji pramonės įmonė Panemunėje. 1870 m. Panemunė neteko miesto teisių.Dziennik Praw, rok 1870, tom 70, nr. 242, str. 189. XIX a. pabaigoje Panemunė išpirkta iš paskutiniųjų jos savininkų – Hassfortų.

1877 m. Panemunėje įkurta pirmoji mokykla.

Rusijos imperijos valdžia Panemunę pasirinko savo vakarinėms sienoms stiprinti – Kauno tvirtovės statybai. 1913 m. čia įrengtas pirmasis Lietuvoje aerodromas. Apie 1900 m. veikė Panemunės arkangelo Mykolo cerkvė. 1917 m. įkurtos Panemunės kapinės. Jose palaidotas prezidentas Aleksandras Stulginskis, lakūnas Jurgis Dobkevičius, knygnešys Adomas Grinevičius, kiti visuomenės veikėjai, žymūs asmenys.

1922 m. į Panemunę atkelta Karo mokykla, tarpukaryje įrengtas vienas geriausių Lietuvos kariuomenės sporto stadionų.Skaidra Grabauskienė. Aukštosios Panemunės kareivinių vidaus gyvenimas ir įtaka vietos bendruomenei 112 p. vdu.lt.

1919–1935 m. siauruoju geležinkeliu vyko traukinių eismas maršrutu Panemunė-Senamiestis. 1924 m. ėmė kursuoti autobusai nuo Kauno rotušės. 1927–1928 m. pastatytas gelžbetoninis tiltas per Nemuną tarp Šančių ir Panemunės. 1931 m. LR ministerių kabineto nutarimu Panemunės miestelis prijungtas prie Kauno ir perėjo miesto savivaldybės žinion, įsteigta Vytauto Didžiojo aukštoji karo mokykla.

1933 m. Panemunė paskelbta kurortu, tapo turtingų miestiečių užmiesčio namų (daugiausia medinių) rajonu. Buvo statomi vilas primenantys individualūs ir daugiabučiai namai, atitraukti toliau nuo gatvės. Sklypai dideli ir gausiai apželdinti. A. Smetonos alėjoje, Gailutės gatvėje iki šiol yra išlikę tarpukario pastatų, išsiskiriančių įdomia eklektiška architektūra.

1952 m. įkurta biblioteka, 1957 m. pastatytas gelžbetoninis Panemunės tiltas.

2013–2015 m. Panemunės-Šančių tiltas buvo restauruojamas. Panemunę su kitomis miesto dalimis jungia Panemunės tiltas, Jiesios tiltas, Hidroelektrinės tiltas.

|}

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Aukštosios Panemunės istorija (sud. Daiva Nevardauskienė). – Kaunas: Prix Fixe, 2010. – 294 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-9946-5-7




 Lietuvos kariuomenės bazės įkūrimas Aukštojoje Panemunėje