Ligūrija

Ligūrija () – regionas šiaurės vakarų Italijoje. Tai ilgas ir siauras pakrantės ruožas, driekiasi vynuogynais apaugusių kalnų papėdėje. Vakarinėje srities dalyje vyrauja lygumos, o rytinė dalis yra labiau raižyta, leidžiasi tiesiai prie jūros.
Pietuose ribojasi su Ligūrijos jūra, vakaruose su Prancūzija, šiaurėje su Pjemontu ir Emilija-Romanija, rytuose su Toskana. Regione gyvena 1,5 mln. gyventojų, sostinė – Genuja.


 Geografija 
Ligūrija išsidriekusi palei Genujos įlanką.

Paviršius kalnuotas. Prancūzijos pasienyje yra Pajūrio Alpių dalis – Ligūrijos Alpės (aukštis iki 2651 m, Margvareiso kalnas), Ligūrijos vidurinėje dalyje – Ligūrijos Apeninai, rytuose įsiterpia Toskanos‑Emilijos Apeninai. Kalnagūbriai daugiausia prieina prie pat jūros, tik kai kur yra siaurų žemumų ruožų. Ligūrijos Alpėse yra karstinių reljefo formų, apie 1500 karstinių urvų.

Klimatas mediteraninis (kalnuose vertikalusis zoniškumas). Liepos mėnesio temperatūra 24–25 °C, sausio mėnesio 3–9 °C; per metus iškrinta 800–1300 mm kritulių. Pietinės dalies upės (Aroskija, Vara ir kitos) trumpos, teka į Genujos įlanką, šiaurinės dalies upės (Tanaras, Bormida, Orba, Taras) priklauso Po upės baseinui.

 Didžiausi miestai 
 Genuja
 Specija
 Savona
 San Remas
 Imperija

 Ligūrijos provincijos 
Ligūrija padalinta į keturias provincijas:

400px|Ligūrijos provincijos|thumb|right
ProvincijaPlotas (km²)Gyv. skaičiusTankumas (gyv./km²) Genujos provincija 1,838 884,945 481.5 Imperijos provincija 1,156 220,217 190.5 La Specijos provincija 881 222,602 252.7 Savonos provincija 1,545 265,194 185.2

 Virtuvė 
Ligūrijoje atsirado pesto padažas, vienas populiariausių italų virtuvėje. Jis gaminamas iš baziliko, kedro riešutų, alyvuogių aliejaus, česnako ir Parmezano sūrio.

 Išnašos