Sraiginiai

Sraiginiai arba Helicidai (Helicidae) – kartais vadinamos tipiškomis sraigėmis – taksonominė mažų ir didelių oru kvėpuojančių sausumos sraigių šeima. Kitais žodžiais tai antžeminiai plautiniai pilvakojai moliuskai. Gyvena paprastai ant augalų, rečiau miško paklotėje. Nemažai rūšių šeimoje laikomos vertingu maisto šaltiniu. Tai tokios sraigės kaip raiboji sraigenė ir vynuoginė sraigė.M.P. Kerney & R.A.D. Cameron. 1979. A field guide to the land snails of Britain and northwestern Europe. Collins, London. Šių dviejų rūšių biologija yra gerai ištyrinėta.

 Kriauklė 
Šios šeimos sraigių kriauklės dažniausiai yra sferiškos. Kai kurių genčių, pvz., Cepaea, kriauklės labai spalvingos ir raštuotos. Pati kriauklė vidutinio dydžio, storomis sienelėmis. Bamba pakankamai ryški. Anga daugiau ar mažiau apvali ar ovalinė, jos pakraščiai paprasti. Sraigės gali pilnai susitraukti į kriauklę. Kriauklė labai įvairi ir tiksliam šios šeimos sraigių apibūdinimui būtina pažinti jų vidinę kūno sandarą.Šivickis P., Lietuvos moliuskai ir jų apibūdinimas. Valstybinė politinės ir mokslinės literatūros leidykla: Vilnius, 1960. 151–170 psl.

 Sandara 
Sraiginiai turi kopuliacijos organą (penį), kuris išverčiamas ir iškišamas į lauką meilikavimosi metu prieš kopuliaciją.Nordsieck R., The Living World of Molluscs: Helicid Snails. Tikrinta 2014.01.15

 Paplitimas 
Šeimos atstovai kilę iš Pietų Europos ir Viduržemės jūros regiono, dabar paplitę visoje Vakarų Palearktikoje. Žmonių introdukuota ir kituose regionuose, kai kurios rūšys aptinkamos Amerikos žemynuose, Australijoje, Naujojoje Zelandijoje. Sraigės kiaušinius deda dirvoje, todėl dažnai būna pergabenamos iš vieno regiono į kitą kartu kultūriniais augalais. Viena labiausiai pasaulyje žmonių išplatintų sraignių – raiboji sraigenė.

 Lietuvoje 
Lietuvoje gyvena 8 ar 11 rūšių pagal skirtingas klasifikacijos sistemas.

Remiantis klasikine sistematika tai yraGurskas A., Lietuvos sausumos sraigės. Lietuvos Aplinkos apsaugos ministerija, Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus: Kaunas, 1997. 87-97 psl.:
 Arianta arbustorum Linnaeus 1758 – arianta
 Cepaea hortensis Muller 1774 – šviesialūpė dryžė
 Cepaea nemoralis Linnaeus 1758 – rudalūpė dryžė
 Faustina faustina Rossmassler 1835 – faustina
 Cornu aspersum O.F. Muller 1774 – raiboji sraigenė
 Euomphalia strigella Draparnaud 1801 – dabar priskiriama šeimai Hygromiidae
 Helicella obvia Menke 1828 – dabar priskiriama šeimai Hygromiidae
 Helix pomatia Linnaeus 1758 – vynuoginė sraigė
 Perforatella bidentata Chemnitz 1786 – dabar priskiriama šeimai Hygromiidae
 Perforatella rubiginosa A.Schmidt 1853 – dabar priskiriama šeimai Hygromiidae
 Trichia hispida Linnaeus 1758 – pervadinta į Trochulus Chemnitz 1786, priskiriama šeimai Hygromiidae

Pagal šiuolaikinę klasifikaciją (Bouchet ir Rocroi pilvakojų taksonomija, 2005) Lietuvoje aptinkamos šios sraiginiams priskiriamos rūšysGurskas, A. Lietuvos moliuskų katalogas. Kaunas, 2009. :
 Pošeimis Ariantinae
 Arianta arbustorum Linnaeus 1758 – arianta
 Faustina faustina Rossmassler 1835 – faustina
 Helicigona lapicida Linnaeus 1758
 Isognomostoma isognomostomos Schröter 1784 – slapioji šiurpenė
 Pošeimis Helicinae
 Cepaea hortensis Muller 1774 – šviesialūpė dryžė
 Cepaea nemoralis Linnaeus 1758 – rudalūpė dryžė
 Cornu aspersum O.F. Muller 1774 – raiboji sraigenė
 Helix pomatia Linnaeus 1758 – vynuoginė sraigė

 Sistematika 
Pagal šiuolaikinę klasifikaciją (Bouchet ir Rocroi pilvakojų taksonomija, 2005) šeimoje išskiriamos dvi pošeimės, kurioms priskiriama 30-a genčių ir 2 gentys nepriskirtos jokiam pošeimiui, tik šeimai (pagal „Fauna Europaea“Fauna Europaea  ir „Taxonomy Browser“Taxonomy Browser)).

 Cattania Brusina 1904
 Superba Subai & Feher 2006
 Pošeimis Ariantinae – opuliacijos organai visada turi dvi ataugas, karūna nėra. Kai kurių rūšių jauniklių kriauklės turi plaukelius.
 Arianta Turdon 1831
 Causa Schileyko 1971
 Chilostoma Fitzinger 1833
 Cylindrus Fitzinger 1833
 Drobacia Brusina 1904
 Faustina Kobelt 1904
 Helicigona A. Ferussac 1821
 Isognomostoma Fitzinger 1833
 Vidovicia Brusina 1904
 Pošeimis Helicinae – kopuliacijos organai visada turi keturias ataugas, karūna gerai matoma.
 Triba Euparyphini
 Theba Risso 1826
 Triba Helicini
 Allognathus Pilsbry 1888
 Assyriella P. Hesse 1909
 Cantareus Risso 1826
 Cepaea Held 1838
 Codringtonia Kobelt 1898
 Cornu Born 1778
 Eobania P. Hesse 1913
 Helix Linnaeus 1758
 Hemicycla Swainson 1840
 Iberus Montfort 1810
 Idiomela T. Cockerell 1921
 Lampadia Albers 1854
 Levantina Kobelt 1871
 Otala Schumacher 1817
 Pseudotachea C. Boettger 1909
 Tyrrhenaria P. Hesse 1918
 Triba Murellini
 Macularia Albers 1850
 Marmorana W. Hartmann 1844
 Tacheocampylaea L. Pfeiffer 1877
 Tyrrheniberus Kobelt 1904

 Išnašos