Paprastasis kmynas

Paprastasis kmynas (Carum carvi) – salierinių (Apiaceae) šeimos augalų rūšis, prieskoninė daržovė, vienintelė iš kmyno (Carum) genties auganti Lietuvoje.

Augalas 30-100 cm aukščio, dvimetis ar daugiametis. Šaknis cilindriška arba verpstiška, liemeninė. lapai 2-3 kartus plunksniškai suskaldyti. Žiedynas – smulkių baltų ar rausvų žiedelių skėtis. Žydi gegužės–liepos mėnesiais. Subrandina pailgas, tamsiai rudas, aromatingas sėklas.

Paprastasis kmynas auga pievose, ganyklose, pamiškėse, šlaituose, dirvonuose, vidutinio drėgnumo derlinguose dirvožemiuose.

Paprastasis kmynas – vertingas prieskoninis augalas, jo sėklos nuo seno naudojamos kepant duoną, rauginant daržoves ir kt., o eterinis aliejus vartojamas maisto, degtinės bei likerių gamyboje. Laukinių augalų sėklose yra 3–7 %, kultūrinių – iki 10 % eterinių aliejų. Liaudies medicinoje kmynų sėklos vartojamos virškinimo sutrikimams, uždegimams, kvėpavimo takų ligoms gydyti. Kai kuriose Europos ir Azijos šalyse keptos kmynų šaknys vartojamos maistui, lapai – prieskoniams.


 Etimologija 
Žodis kmỹnas (kitaip kvỹnas, knyvas) yra skolinys iš  (‘kmynas; kuminas’), . Dar vartota vokietybė kìmelis (kiùmelis) ← . Tiek vokiškas, tiek slaviški žodžiai galiausiai kyla iš  (‘kuminas’) ←  (‘kuminas’). Kmynai su kuminu susieti dėl panašių, prieskoniams naudojamų sėklų. Graikiškas žodis tikriausiai skolinys iš semitų kalbų – , , , .

 Šaltiniai 

Kategorija:Salieriniai
Kategorija:Prieskoniniai augalai
Kategorija:Vaistiniai augalai
Kategorija:Parfumeriniai augalai