Kopgalis

Kopgalis – Klaipėdos miesto teritorija, esanti į vakarus nuo miesto centro, šiauriausiame Kuršių nerijos nacionalinio parko gale, kur Kuršių marios jungiasi su Baltijos jūra. Prie marių yra Pievų ragas, greta jo – delfinariumas, Jūrų muziejus-akvariumas (nuo 1979 m.), kiek piečiau – žvejo etnografinė sodyba, kapinaitės. Jūros pusėje – paplūdimiai. Toliau pietuose yra Smiltynė.

 Etimologija 

Vietovė pavadinta nuo žodžių junginio kopų galas – tai yra šiauriausia Kuršių nerijos vietovė, čia baigiasi kopos.

 Istorija 

Kopgalis atsirado dėl pustomo smėlio Kuršių nerijai ilgėjant šiaurės link. Nuo Kopgalio nupustomas smėlis užnešdavo Klaipėdos uosto laivakelį, tad 1733 m. buvo įrengtas 130 m ilgio pietinis molas, kuris turėjo apsaugoti Klaipėdos sąsiaurį nuo pustomo smėlio, bet jis audrų buvo sudaužytas. Kopgalis nuolat nukentėdavo nuo Kuršių marių potvynio srovių ir bangų. XIX ir XX a. kelis kartus pertvarkytas, ilgintas, kopos želdintos. Prasidėjus apželdinimo darbams ir statant tvirtovę, apie 1795 m., šalia esančios balasto aikštelės ėmė kurtis gyvenvietė (vok. Suderspitze). Šioje aikštelėje burlaiviai atsikratydavo balasto ir jo pasipildydavo, kad išlaikytų nepakrauto laivo stabilumą audringoje jūroje. Tik Prūsijos valdžiai suteikus dideles lengvatas, Kopgalyje apsigyveno pirmieji naujakuriai. 1821 m. čia jau stovėjo 7 sodybos. Gyventojai krovė balastą, tvirtino krantus, dengė juos velėna, žvejojo ir augino bulves. Tai tapo pirmąja poilsiaviete Kuršių nerijoje. Jau 1835 m. pajūryje įrengti
vyrų ir moterų paplūdimiai, iš Klaipėdos uosto į Kopgalį pradėjo kursuoti keltas.

1866 m. Kopgalyje pastatyta gynybinė pajūrio tvirtovė, Antrojo pasaulinio karo pabaigoje ji apgriauta ir ilgą laiką stovėjo nenaudojama. Po karo Kopgalis ištuštėjo. Tvirtovės vietoje nusprendus steigti jūrų muziejų, gyventojai buvo iškeldinti. Atstatytas į fortą vedantis Kopgalio tvirtovės tiltas (anksčiau buvo pakeliamas). Atstatymo ir restauracijos darbai užbaigti 1979 m., atidarytos pagrindinės jūrų muziejaus ekspozicijos. Prie marių kranto, senojo Kopgalio žvejų kaimo vietoje, pastatyta etnografinė pajūrio žvejo sodyba, greta jos – žvejybos laivų, pramoninės žūklės Lietuvoje pradininkų, aikštelė. 1994 m. atidarytas delfinariumas.

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 

Kopgalio kapinaitėse palaidoti:
 pirmasis lietuvis jūrų kapitonas Liudvikas Stulpinas (1871–1934),
 rašytojas Jonas Žilius-Jonila (1870–1932), Klaipėdos krašto gubernatorius 1925–1926 m.,
 istorikas, muziejininkas, rašytojas Aloyzas Každailis (1943–2018).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 



 Kopgalio istorija 
 </ref>

Kategorija:Klaipėdos miesto teritorijos
Kategorija:Lietuvos kyšuliai
Kategorija:Kuršių nerijos gyvenvietės