Toskana

Toskana (Toscana) – regionas vidurio Italijoje. Pietuose ribojasi su Lacijumi, rytuose su Umbrija ir Marke, šiaurėje – su Emilija-Romanija ir Ligūrija. Vakaruose krantus skalauja Tirėnų jūra. Plotas 22 990 km², gyventojų – apie 3,6 mln.

Toskana žinoma dėl gražaus kraštovaizdžio bei meno palikimo. Toskana laikoma Italų renesanso tikrąja gimtine, čia gimė ir dirbo tokios mokslo ir meno įžymybės kaip Frančeskas Petrarka, Dantė, Botičelis, Mikelandželas, Leonardo da Vinci, Galilėjus, Amerigas Vespučis ir Pučinis. Toskana turi savo virtuvę ir ypač garsėja vynu (garsiausi iš jų yra Chianti, Vino Nobile di Montepulciano, Morellino di Scansano ir Brunello di Montalcino).

Šešios Toskanos vietos priklauso Pasaulio paveldo sąrašui: Florencijos senamiestis (1982 m.), Sienos senamiestis (1995 m.), Pizos aikštė ir katedra (1987), San Giminjano senamiestis (1990 m.), Pjencos senamiestis (1996 m.) ir Val d’Orčijos senamiestis (2004 m.). Be to Toskanoje yra 120 gamtos draustinių. Tad Toskana ir Florencija susilaukia milijonų turistų kiekvienais metais (2007 m. Florenciją aplankė 1,715 mln. žmonių)Top 150 City Destinations: London Leads the Way .

 Geografija 
Toskanos paviršius daugiausia kalnuotas ir kalvotas. Šiaurinę ir šiaurės rytinę dalį užima Toskanos‑Emilijos Apeninai, šiaurės vakarus – Apuanės Alpių masyvas. Toskanos vidurinėje dalyje – Apeninų priekalniai (kalvos ir pavieniai kalnų masyvai – Amiatos, Metaliferės ir kiti), pajūryje ir prie upių – žemumos. Sričiai priklauso Toskanos salynas: Elba, Džilijas, Kapraja ir kitos.

Klimatas mediteraninis. Pajūryje per metus iškrinta 2000 mm kritulių, rytuose – 800 milimetrų. Didžiausios upės – Arnas (teka į Ligūrijos jūrą), Ombronė, Albenga (į Tirėnų jūrą). Iš dirvožemių vyrauja rudžemiai. Toskanos‑Emilijos Apeninų ir Kasentinesio miško, Falteronos kalno, Kampinjos nacionalinių parkų dalys, Toskanos salyno nacionalinis parkas.

 Istorija 

Iki etruskų pasirodymo Toskanos vėlyvojo bronzos ir geležies amžiaus pradžios istorija panaši į ankstyvųjų graikų. Antrame tūkstantmetyje pr. m. e. (apie 1350–1150 m. pr. m. e.) Toskanoje apsigyveno Apeninų kultūros žmonės, kurie prekiavo su Mikėnų ir Mino civilizacijomis Egėjo jūroje. Po to atsirado Vilanovos kultūra (1100–700 m. pr. m. e.) ir visą Etruskiją pradėjo valdyti vadai. Miestai-valstybės atsirado Vilanovano laikotarpio pabaigoje, o po to iškilo etruskai.

Etruskai buvo pirmoji didelė civilizacija regione: jie įdiegė transporto infrastruktūros pagrindus, žemdirbystę ir kalnakasybą, kūrė ryškų meną. Etruskai regione gyveno nuo priešistorinių laikų. Jų civilizacija užpildė sritis tarp Tibro ir Arno upių iki VIII a. pr. m. e., VII–VI a. pr. m. e. jie buvo zenite, o I a. jau buvo romėnų visiškai lotynizuoti. Etruskai prarado savo teritorijas Kampanijoje keltams, Kartaginai, Didžiajai Graikijai. Nors jie labai skyrėsi nuo graikų, patyrė didelę graikų, o vėliau ir romėnų įtaką. Viena iš jų žlugimo priežasčių buvo tai, kad aukštos kilmės etruskai pradėjo kalbėti lotyniškai.

Prijungę Etruskiją, romėnai įkūrė Pizos, Lukos, Sienos ir Florencijos miestus, atgabeno naujas technologijas ir užtikrino taiką. Tarp patobulinimų buvo kelių sistemos išplėtimas, akvedukų ir kanalizacijos įrengimas, daugybės pastatų (viešų ir privačių) statyba. Po to kai Vakarų Romos civilizacija žlugo V a., teritorija atiteko gotams. VI a. čia apsigyveno lombardai ir Luka tapo Tuskijos kunigaikštystės sostine.

Piligrimai, keliaudami Via Francigena, tarp Prancūzijos ir Romos, praturtino šį kraštą viduramžiais. Bendruomenės, esančios šalia bažnyčių ir smuklių, tiekė piligrimams maistą ir pastogę ir taip praturtėjo.

 Administracinis suskirstymas 
Toskana padalinta į 10 provincijų:

ProvincijaPlotas (km²)Gyventojų skaičiusTankumas (gyv./km²) Areco provincija 3232 345 547 106,9 Florencijos provincija 3514 983 073 279,8 Groseto provincija 4504 225 142 50,0 Livorno provincija 1218 340 387 279,5 Lukos provincija 1773 389 495 219,7 Masos-Kararos provincija 1157 203 449 175,8 Pizos provincija 2448 409 251 167,2 Pistojos provincija 965 289 886 300,4 Prato provincija 365 246 307 674,8 Sienos provincija 3281 268 706 81,9

 Didžiausi miestai 

 Savivaldybė su > 30 000 gyv.Popolazione residente al 30/11/2010, dati ISTAT  Provincija Gyv. skaičius Plotas (km²)FlorencijaFlorencijos provincija370 702102.41PratasPrato provincija187 99497,45LivornasLivorno provincija161 084104.79ArecasAreco provincija100 140386,25PistojaPistojos provincija90 226236PizaPizos provincija88 332185LukaLukos provincija84 928185GrosetasGroseto provincija82 284474,46MasaMasos-Kararos provincija71 00694KararaMasos-Kararos provincija65 61271ViaredžasLukos provincija64 42731,88SienaSienos provincija54 561118SkandičisFlorencijos provincija50 30459,59EmpolisFlorencijos provincija48 07062Sesto FjorentinasFlorencijos provincija47 64149KapanorisLukos provincija46 231156,59KašinaPizos provincija44 18079,23Kampi BizencijusFlorencijos provincija43 85528PjombinasLivorno provincija35 079129KamajorėLukos provincija32 61484Rozinjano MaritimasLivorno provincija32 493120San Džuliano TermėPizos provincija31 78291,71
</center>
</div>

 Taip pat skaitykite 
Pizos bokštas
250px|thumb|Kastiljončelas Toskanoje

 Išnašos 

Kategorija:Toskana