Stasys Šalkauskis

Stasys Šalkauskis (1886 m. gegužės 16 d. Ariogaloje – 1941 m. gruodžio 4 d. Šiauliuose) – Lietuvos filosofas, pedagogas, paskutinis tarpukario Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) rektorius.

 Biografija 
Gimė gydytojo Julijono Šalkauskio ir bajoraitės Barboros Goštautaitės-Šalkauskienės šeimoje, Kazio Šalkauskio brolis. Stasys buvo trečiasis šeimos vaikas, nuo pat vaikystės dažnokai sirgęs. 1888 m. kartu su gausia šeima buvo persikėlęs į Rygą, bet po poros metų grįžo ir visam laikui apsigyveno Šiauliuose.

Baigė Šiaulių gimnaziją. 1911 m. baigė Maskvos universiteto Teisės fakultetą. 1915–1920 m. studijavo Fribūro universitete, tapo filosofijos daktaru.

Grįžęs į Lietuvą, pradėjo dėstyti Aukštuosiuose kursuose. 1922–1940 m. Vytauto Didžiojo universiteto Teologijos-filosofijos fakultete dėstė filosofiją, docentas, 1922 m. profesorius, 1939–1940 m. VDU rektorius. 2007 m. Religijos studijų kolegijai suteiktas Stasio Šalkauskio vardas (Stasio Šalkauskio kolegija).

Lietuvos katalikų mokslo akademijos steigimo (1922 m.) iniciatorius, nuo 1933 m. jos akademikas, 1938–1940 m. pirmininkas. 1927–1930 m. ateitininkų federacijos vadovas. Jis galutinai suformavo ir suredagavo ateitininkų principus, ateitininkų ideologijos esmę, parašė knygą „Ateitininkų ideologija“.

1921–1922 m. redagavo žurnalą „Romuva“, 1932–1934 m. – žurnalą „Židinys“. Bendradarbiavo katalikiškos orientacijos žurnaluose „Naujoji Romuva“, „Lietuvos mokykla“, „Draugija“, „Logos“ ir kt. 

1927 m. gruodžio 28 d. vedė geriausią Salomėjos Nėries draugę, studentę Juliją Paltarokaitę (1904–1994). Panevėžyje juos sutuokė vyskupas Kazimieras Paltarokas. Palaidotas Šiaulių kapinėse.

2011 m. išleistas S. Šalkauskiui skirtas pašto ženklas.http://www.post.lt/lt/el-parduotuve/item/2011-03-05-serija-zymus-zmones

 Filosofija 
Vienas žymiausių katalikų filosofų Lietuvoje, kultūros filosofijos pradininkas. Plėtojo ir grindė idėją, kad lietuvių kultūros uždavinys yra Rytų ir Vakarų civilizacijų sintezė, pabrėžė jos universalumo svarbą, palaikė mintį, kad lietuvių kultūra turi perimti pozityvius rusų, lenkų ir kitų kultūrų elementus, o ne visuotinai juos atmesti:

Taip pat ieškojo kraštutinumų sintezės kitose visuomenės srityse - tarp individualizmo ir kolektyvizmo, nacionalizmo ir kosmopolitizmo. Meno filosofijoje jam turėjo įtakos G. T. Fechnerio, W. M. Wundto psichologijos idėjos. Kritikavo meno autonomiškumo sampratą. Vystė pilnutinio ugdymo sistemą, grįstą universalumo, harmonijos ir subordinacijos principais. Energingai polemizavo su šovinistiniu nacionalizmu ir tautininkų publicistais, dėl to jį perdėta nacionalizmo kritika ir kosmopolitizmu kaltino Juozas Keliuotis, Vincas Žemaitis, Jonas Balys.

 Politika 
Kritikavo Antano Smetonos diktatūrinį režimą. 1935 m. į jį kreipėsi laišku, kuriame jis kaltino prezidentą teisinių pagrindų nesilaikymu, vienpartinio režimo sukūrimu, ėjimu prieš Katalikų bažnyčios interesus, ir pareikalavo režimo pakeitimo, naujos nepartinės vyriausybės paskyrimo ir naujos tautos atstovybės sušaukimo. Smetona laiške palygintas su Nikolajumi II ir teigta, kad jo režimas artina Lietuvą prie revoliucijos.

Vystė "pilnutinės demokratijos" koncepciją, alternatyvą autoritarizmui ir liberaliai demokratijai. 

 Bibliografija 
 Bažnyčia ir kultūra (studija), 1913 m.
 Kultūros filosofijos metmenys, 1926 m.
 Bendrosios mokslinio darbo metodikos pradai, 1926 ir 1933 m.
 Visuomeninis auklėjimas, 1932 m.
 Ateitininkų ideologija, 1933 m.
 Lietuvių tauta ir jos ugdymas, 1933 m.
 Bendroji filosofijos terminologija, 1938 m.
 Raštai. – V.: Mintis, 1990.
 Rinktiniai raštai. – V.: Vaivorykštės, 1992.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Biografija
 VLE biografija
 S. Šalkauskis ir rezistencija // XXI amžius, 2002-12-04, Nr. 91 (1098) 
 S. Šalkauskio gyvos dvasios sąjūdis 
 Algimantas Jankauskas. Pilnutinė demokratija: Stasio Šalkauskio politinės filosofijos palikimas
 Arūnas Sverdiolas. Stasio Šalkauskio lietuvių kultūros projektas
 PROF. ST. ŠALKAUSKIO 1935 METŲ LAIŠKAS PREZIDENTUI ANTANUI SMETONAI
 Rokas Subačius. Dramatiškos biografijos: kovotojai, kūrėjai, karjeristai, kolaborantai… – Vilnius: Mintis, 2019, 460 p. : iliustr. ISBN 978-5-417-01111-5

Kategorija:Ateitininkai
Kategorija:Lietuvos filosofai
Kategorija:Lietuvos redaktoriai
Kategorija:Lietuvių katalikų mokslo akademijos akademikai
Kategorija:Vytauto Didžiojo universiteto rektoriai