Vakarų Dzin

Vakarų Dzin () – 265–316 m. Kinijos teritorijoje gyvavusi valstybė ir istorijos periodas. Dinastiją įkūrė Sima Janas iš Sima (司馬 Sīmǎ) klano, kuriam priklausė garsiojo istoriko Sima Čianio palikuonys.

Sima Janas (司马炎) nuvertė paskutinį Vei imperatorių. 280 m. jam pavyko vėl suvienyti Kiniją po „trijų valstybių“ laikotarpio, tačiau šis suvienijimas truko neilgai – nusilpusi po Aštuonių kunigaikščių karo valstybė neatlaikė klajoklių invazijos. 316 m. paskutinis Vakarų Dzin imperatorius kapituliavo prieš Han Džao (汉赵) valstybės kariuomenę. Prasidėjo Pietinių ir šiaurinių dinastijų laikotarpis.

 Aštuonių kunigaikščių karas 
Aštuonių kunigaikščių karas, arba Aštuonių kunigaikščių maištas (tradiciniai rašmenys 八王之亂, supaprastinti 八王之乱, pinyin bā wáng zhī luàn) buvo valdovų kova dėl valdžios 291–306 m. Karas labiausiai apėmė šiaurinę Kiniją. Pats šių neramumų pavadinimas atėjęs iš aštuonių kunigaikščių biografijų, aprašytų „Dzinšu“ („Dzin dinastijos istorijos“) 59-tame skyriuje.

Kai 290 m. mirė pirmasis Dzin imperatorius U, Sima klane prasidėjo kovos, nes naujasis imperatorius Hui buvo silpnas. Iš pradžių viską kontroliavo jo įmotė bei jos klanas. Imperatoriaus žmona Dzia Nanfeng susivienijo su Sima Vei ir Sima Jun ir nužudė senosios imperatorienės tėvą, kuriam buvo suteikti dideli įgaliojimai. Tuomet valdžia atiteko imperatoriaus senelio broliui Sima Liangui. Tačiau imperatorienė Dzia suorganizavo jo nužudymą. Jos klanas liko valdžioje iki 300, kai ji nužudė sosto įpėdinį Sima Ju (jo motina buvo sugulovė) – po to ją pačią nužudė Sima Lun'''is, imperatoriaus sargybos vadas. Prieš Sima Lun’io bandymus sutelkti valdžią savo rankose sukilo Sima Jun, tačiau jam nepavyko. Sima Lun įkalino imperatorių ir pats pasiskelbė nauju valdovu.

Jungtinę armiją subūręs Sima Dziong sumušė Sima Lun'į ir vėl pasodino į sostą imperatorių Hui. Tačiau kontroliuoti valdymą bandė pats, todėl ir prieš jį buvo sukilta – Sima Dziongą nužudė Sima Ai. Šio valdymo laikotarpis taip pat nebuvo ilgas – jį nugalėjo Sima Jue. Paskui valdžia atiteko Sima Ing, vėliau jis taip pat nugalėtas ir su imperatoriumi bėgo iš Luojano. Galiausiai jį sugavo Sima Jongas, o šį vėlgi nugalėjo Sima Jue''. 306 m. imperatorius Hui nunuodytas, naujuoju imperatoriumi tapo jo brolis.

Sima Ingas ir Sima Jongas galiausiai sugauti ir nužudyti. Konflikto pabaiga laikoma 307 m. vasario 7 d., kai mirė Sima Jong. Vienintelis likęs kunigaikštis buvo Sima Jue.

Šio konflikto metu ištuštėjo šiaurinė Kinija, o Dzin dinastija labai nusilpo.

Aštuoniais kunigaikščiais yra laikomi:
 Sima Liang (司马亮)
 Sima Vei (司马玮)
 Sima Lun (司马伦)
 Sima Dziong (司马冏)
 Sima Ing (司马颖)
 Sima Ai (司马乂)
 Sima Jong (司马颙)
 Sima Jue (司马越)

 Valdovai 

 Pomirtinis vardas1 Asmeninis vardas Lietuviškai Valdymo metai Laikotarpiai² Wu武  Sima Yan司馬炎 U; Sima Janas 265–290 m.Taishi (taiši) 265–274
Xianning (sianning) 275–280
Taikang (taikang) 280–289
Taixi (taisi) 290 m. sausio 28 – gegužės 17 Hui惠  Sima Zhong司馬衷 Hui; Sima Džongas 290–307 m.Yongxi (jongsi) 290 m. gegužės 17 – 291 m. vasario 15
Yongping (jongping) 291 m. vasario 16-balandžio 23
Yuankang (juankang) 291 m. balandžio 24 – 300 m. vasario 6
Yongkang 300 m. vasario 7 – 301 m. vasario 3
Yongning (jongnning) 301 m. birželio 1 – 303 m. sausio 4
Taian (taian) 303 m. sausio 5 – 304 m. vasario 21
Yongan (jongan) 304 m. vasario 22-rugpjūčio 15; gruodžio 25 – 305 m. vasario 3 
Jianwu (dzian-u) 304 m. rugpjūčio 16-gruodžio 24
Yongxing (jongsing) 305 m. vasario 4 – 306 m. liepos 12
Guangxi (guangsi) 306 m. liepos 13 – 307 m. vasario 19  nebuvo  Sima Lun司馬倫 Sima Lunas 301 m. Jianshi (dzianši) 301 m. vasario 3-liepos 1 Huai怀  Sima Chi司馬熾 Huai; Sima Či 307–311 m. Yongjia (jongdzia) 307–313 m. Min愍  Sima Ye司馬鄴/司馬業 Min; Sima Je 313–316 m. Jianxing (dziansing) 313–317 m. 1 Paprastai valdovas įvardijamas prieš pomirtinį vardą pridedant dinastijos pavadinimą (Dzin), o po jo – titulą „di“, pvz., Dzin Udi.
2 Laikotarpio pavadinimas – imperatoriaus valdymo devizas, pagal kurį jo era skirstoma į atskirus laikotarpius. Skliausteliuose – lietuviška pavadinimo transkripcija.

Kategorija:Kinijos dinastijos
Kategorija:Kinijos istorinės valstybės