Hanų dinastija

Han dinastija (tradiciniai rašmenys: 漢朝; supaprastinti rašmenys: 汉朝; pinyin: Hàn cháo) – Kinijos imperatorių dinastija, valdžiusi 206 m. pr. m. e. – 220 m., po Čin dinastijos. Tradiciškai Han periodas laikomas vienu svarbiausių klestėjimo laikotarpių Kinijos istorijoje. Iki šiol etniniai kinai save vadina „haniais“.

Han dinastija skirstoma į du periodus:
 Vakarų Han (206 m. pr. m. e. – 9 m.)
 Rytų Han (25 – 220 m.)

9–25 m. valdė uzurpatorius Vang Mang (Wang Mang).

 Vakarų Han 

Ankstesniosios (Qian Han 前漢), arba Vakarų (Xi Han 西漢) Han dinastijos sostinė buvo Čanganis (Chang’an). Po Čin Ši Huangdi mirties imperijoje kilo maištai. 206–202 m. pr. m. e. tarpuvaldžiu tarpusavyje kovojo dvi didesnės stovyklos: vienai vadovavo Liu Bang, Han valdovas, kitai – Siang Ju (Xiang Yu), Ču valdovas. Taip pat kovojo keletas smulkesnių valdovų. Galiausiai pergalę pasiekė ir naujos dinastijos įkūrimą paskelbė Liu Bangas. Taigi Han dinastijos pradžia galima laikyti arba 206 m. pr. m. e., kai žlugo Čin dinastija, arba 202 m. pr. m. e., kai nusižudė Siang Ju.

Naujoji imperija išlaikė Čin administracinę sistemą, tačiau sušvelnino centralizaciją: politiniais sumetimais kai kur buvo įkurtos vasalinės valdos. Įkūręs dinastiją, Liu Bangas padalino šalį į keletą „feodalinių valstybių“, kad patenkintų savo buvusius sąjungininkus, nors jais planavo atsikratyti vėliau, sustiprinęs valdžią. Liu Bango (vėliau vadinto Gaodzu arba Gaodi) įpėdiniai valdė derindami legistinius metodus su daoistiniais. Tuo laikotarpiu Kinija palaikė taikius santykius su siunų gentimis per santuokas ir mokėdami duoklę. Kita vertus, Han dinastijos valdymo metu konfucianizmas paskelbtas oficialiąja ideologija. Šiuo periodu kanonizuoti pagrindiniai konfucianistiniai veikalai, kuriama imperatoriškoji biblioteka, atsiranda valstybinių egzaminų sistema (būdas atrinkti valdininkus).

Po Liu Bango mirties prasidėjus intrigoms valdžia atiteko nepilnamečiam jo sūnui, o iš tiesų kaip regentė valdė jo motina Liu Taihou (呂太后 Lü Taihou), taip pat vadinta imperatoriene Gao (高皇后 Gaō Huánghoù). Imperatorius Vendi susidorojo su Liu klanu. Jo valdymo metu imtasi gaivinti konfucianizmą.

Turbūt žymiausias Han imperatorius – Udi. Jo valdymo metu valstybėje įsitvirtino konfucianizmas. Prie to ypač prisidėjo imperatoriaus patarėjas Dong Džongšu. Udi era pasižymėjo karine ekspansija. Prasideda aktyvi prekyba su užsieniu, suklesti šilko kelias. Vykdomos grandiozinės statybos. Įvedamas valstybinis monopolis druskai ir geležiai (dėl šito to meto visuomenėje kilo daug nepasitenkinimo). Prekybą taip pat kontroliavo valstybė.

Han dinastijoje imperatoriai pradeda naudoti devizus, kuriais siekė apibūdinti atskirus savo valdymo periodus, nustatyti pasiryžimą, priminti apie kokį nors svarbų įvykį (pavyzdžiui, dangiškosios malonės ženklą).

I a. į Kiniją atkeliauja budizmas – tam turėjo įtakos aktyvūs ryšiai su užsienio valstybėmis.

Vakarų Han imperatoriai:

 Pomirtinis vardas1 Asmeninis vardas Lietuviškai Valdymo metai Laikotarpio pavadinimas² Laikotarpio datos Gao Zu高祖  Liu Bang劉邦 Gao Dzu; Liu Bangas 206 – 195 m. pr. m. e. Nebuvo Hui Di惠帝  Liu Ying劉盈 Hui Di; Liu Ingas 194–188 m. pr. m. e. Nebuvo Shao Di (Shao Di Gong)少帝 Liu Gong劉恭  Šao Di, Šao Di Gong; Liu Gongas 188–184 m. pr. m. e. Nebuvo Shao Di (Shao Di Hong)少帝 Liu Hong劉弘  Šao Di; Liu Hongas 184–180 m. pr. m. e. Nebuvo Wendi文帝 Liu Heng劉恆  Vendi; Liu Hengas 179–157 m. pr. m. e. Hòuyuán (後元 houjuan) 163–156 m. pr. m. e. Jing Di景帝  Liu Qi劉啟 Dzing Di; Liu Či 156–141 m. pr. m. e. Zhōngyuán (中元 džongjuan)
Hòuyuán (後元 houjuan) 149–143 m. pr. m. e.
143–141 m. pr. m. e. Wudi武帝 Liu Che劉徹  Udi; Liu Če 140 – 87 m. pr. m. e. Jiànyuán (建元 dzianjuan)
Yuánguāng(元光 juanguang)
Yuánshuò (元朔 juanšuo)
Yuánshòu (元狩 juanšou)
Yuándǐng (元鼎 juanding)
Yuánfēng (元封 juanfeng)
Tàichū (太初 taiču)
Tiānhàn (天漢 tianhan)
Tàishǐ (太始 taiši)
Zhēnghé (征和 dženghe)
Hòuyuán (後元 houjuan) 140–135 m. pr. m. e.
134–129 m. pr. m. e.
128–123 m. pr. m. e.
122–117 m. pr. m. e.
116–111 m. pr. m. e.
110–105 m. pr. m. e.
104–101 m. pr. m. e.
100 – 97 m. pr. m. e.
96 – 93 m. pr. m. e.
92–89 m. pr. m. e.
88–87 m. pr. m. e. Zhao Di昭帝 Liu Fuling劉弗陵 Džao Di; Liu Fulingas 86–74 m. pr. m. e. Shǐyuán (始元 šijuan)
Yuánfèng (元鳳 juanfeng)
Yuánpíng (元平 juanping) 86–80 m. pr. m. e.
80–75 m. pr. m. e.
74 m. pr. m. e. Chāngyí Wáng Hè昌邑王 arba 海昏侯 Liu He劉賀  Čang-i valdovas He; Liu He 74 m. pr. m. e. Yuánpíng (元平 juanping) 74 m. pr. m. e. Xuan Di宣帝  Liu Xun劉詢 Siuan Di; Liu Siunas 73–49 m. pr. m. e. Běnshǐ (本始 Benši)
Dìjié (地節 didzie)
Yuánkāng (元康 juankang)
Shénjué (神爵 šendziue)
Wǔfèng (五鳳 ufeng)
Gānlù (甘露 ganlu)
Huánglóng (黃龍 huanglong) 73–70 m. pr. m. e.
69–66 m. pr. m. e.
65–61 m. pr. m. e.
61–58 m. pr. m. e.
57–54 m. pr. m. e.
53–50 m. pr. m. e.
49 m. pr. m. e. Yuan Di元帝  Liu Shi劉奭 Juan Di; Liu Ši 48–33 m. pr. m. e. Chūyuán (初元 čujuan)
Yǒngguāng (永光 jongguang)
Jiànzhāo (建昭 dziandžao)
Jìngníng (竟寧 dzingning) 48–44 m. pr. m. e.
43–39 m. pr. m. e.
38–34 m. pr. m. e.
33 m. pr. m. e. Cheng Di成帝  Liu Ao劉驁 Čeng Di; Liu Ao 32–7 m. pr. m. e. Jiànshǐ (建始 dzianši)
Hépíng (河平 heping)
Yángshuò (陽朔 jangšuo)
Hóngjiā (鴻嘉 hongdzia)
Yǒngshǐ (永始 jongši)
Yuányán (元延n2 juanjan)
Suīhé (綏和 suihe) 32–28 m. pr. m. e.
28–25 m. pr. m. e.
24–21 m. pr. m. e.
20–17 m. pr. m. e.
16–13 m. pr. m. e.
12–9 m. pr. m. e.
8–7 m. pr. m. e. Ai Di哀帝  Liu Xin劉欣 Ai Di; Liu Sinas 6–1 m. pr. m. e. Jiànpíng (建平 dzianping)
Yuánshòu (元壽 juanšou) 6–3 m. pr. m. e.
2–1 m. pr. m. e. Ping Di平帝  Liu Kan劉衎 Ping Di; Liu Kanas 1 m. pr. m. e. – 5 m. Yuánshǐ (元始 juanši) 1 m. pr. m. e.–5 m. Ruzi Ying孺子嬰 Liu Ying劉嬰  Žudzi Ing; Liu Ingas 6–8 m. Jùshè (居攝 dziuše)
Chūshǐ (初始 čuši) 6 m. – 8 m. spalis
8 m. lapkritis – gruodis 1 Paprastai valdovas įvardijamas prieš pomirtinį vardą pridedant dinastijos pavadinimą (Han), išskyrus Liu Gong, Liu Hong, Ruzi Ying ir Changyi valdovą.
2 Laikotarpio pavadinimas – imperatoriaus valdymo devizas, pagal kurį jo era skirstoma į atskirus laikotarpius. Skliausteliuose kursyvu – lietuviška pavadinimo transkripcija.

 Sin dinastija (Vang Mang valdymas) 

Mūsų eros pradžioje smarkiai pablogėjo ekonominė situacija, šalyje vyko kovos dėl valdžios. Pasinaudojęs proga, valdininkas Vang Mang užėmė sostą ir paskelbė Sin (xin; pažodžiui „naujosios“) dinastijos (新朝) įkūrimą. Vang Mang buvo vienintelis šios trumpaamžės dinastijos imperatorius. Jis pasižymėjo kaip reformatorius, tačiau jo reformos buvo nukreiptos į anksčiau panaikintų dalykų atgaivinimą. Vang Mangas atkūrė kai kuriuos kultus, kurių buvo atsisakyta dėl pernelyg didelių išlaidų, išlaisvino vergus, atšaukė senuosius pinigus, pakeitė didikų titulus, uždraudė pardavinėti žemę. Tačiau kilo žemvaldžių ir pirklių maištas, kuriam vadovavo Liu klano (t. y. valdovo šeimos) atstovas Liu Siu (Liu Xiu). Liu Siu atkūrė Han dinastiją.

 Asmeninis vardas Valdymo metai Laikotarpio pavadinimas Wang Mang (Vang Mangas)  9–23 m. Shĭjiànguō (始建國 šidzianguo, „Tautos kūrimo pradžia“) 9 – 13
Tiānfēng (天鳳 tianfeng, „Dangiškasis feniksas“) 14–19 m.
Dìhuáng (地皇 dihuang, „Žemiškasis imperatorius“) 20 -23 m.

 Rytų Han 

Rytų (東漢 Dong Han) arba Vėlyvosios Han (後漢 Hou Han) dinastijos sostinė buvo Luojange. Liu Siu, nuvertęs nuo sosto Vang Mangą, tapo imperatoriumi Guang Udi. Stiprūs buvo tik pirmi trys Rytų Han imperatoriai, paskui vėl pasikartojo ankstesnės krizės. Po Vang Mango laikotarpio pokyčių nebuvo įvykdyta jokių efektyvių žemės reformų. Plito korupcija, kyšininkavimas. Dėl valdžios kovojo eunuchai ir imperatoriaus sutuoktinių šeimos. Žemvaldžių šeimos valdė žemes, per daug nekreipdamos dėmesio į valstiečių gyvenimo kokybę. Valdantieji sluoksniai buvo palankūs elitui. Intelektualai, anksčiau buvę įtakingas sluoksnis, pamažu ima prarasti pozicijas valstybėje. Jiems pabandžius kritikuoti valdininkus, klanus, padėtį valstybėje („tyrųjų kritika“), eunuchai visa tai užgniaužė, intelektualai buvo areštuojami, žudomi.

184 m. kilo „Geltonųjų raiščių“ judėjimas, susijęs su daoistine „Taiping“ (didžiosios lygybės) sekta. Kariuomenė sukilimą žiauriai numalšino. Valdžią perėmė karo vadai: jie išvaikė eunuchus ir patys ėmė kovoti dėl valdžios.
Paskutinis imperatorius buvo marionetė. Galiausiai 220 m. Cao Pi privertė jį atsistatydinti.

Rytų Han valdovai:

 Pomirtinis vardas1 Asmeninis vardas Lietuviškai Valdymo metai Laikotarpio pavadinimas Laikotarpio datos Gengshi Di²更始帝 Liu Xuan劉玄  Gengši Di; Liu Siuanas 23–25 m. Gēngshǐ (更始 gengši) 23–25 m. Guangwu Di光武帝 Liu Xiu劉秀  Guang-u Di; Liu Siu 25–57 m. Jiànwǔ (建武 dzian-u)
Jiànwǔzhongyuán (建武中元 dzian-u džongjuan) 25–56 m.
56–57 m. Ming Di明帝  Liu Zhuang劉莊 Ming Di; Liu Džuangas  58–75 m. Yǒngpíng (永平 jongping) 58–75 m. Zhang Di章帝  Liu Da劉炟 Džang Di; Liu Da  76–88 m. Jiànchū (建初 dzianču)
Yuánhé (元和 juanhe)
Zhānghé (章和 džanghe) 76–84 m.
84–87 m.
87–88 m. He Di和帝  Liu Zhao劉肇 He Di; Liu Džao 89 – 105 m. Yǒngyuán (永元 jongjuan)
Yuánxīng (元興 juansing) 89 – 105 m.
105 m. Shang Di殤帝  Liu Long劉隆 Šang Di; Liu Longas  106 m. Yánpíng (延平 janping) Devyni mėnesiai 106 m. An Di安帝  Liu Hu劉祜 An Di; Liu Hu  106–125 m. Yǒngchū (永初 jongču)
Yuánchū (元初 juanču)
Yǒngníng (永寧 jongning)
Jiànguāng (建光 dzianguang)
Yánguāng (延光 janguang) 107–113 m.
114–120 m.
120–121 m.
121–122 m.
122–125 m. Shao Di (Beixiang markizas)少帝 or 北鄉侯 Liu Yi劉懿  Šao Di (Beisiang markizas); Liu I 125 m. Yánguāng (延光janguang) 125 m. Shun Di順帝  Liu Bao劉保 Šun Di; Liu Bao  125–144 m. Yǒngjiàn (永建 jongdzian)
Yángjiā (陽嘉 jangdzia)
Yǒnghé (永和 jonghe)
Hàn’ān (漢安 han-an)
Jiànkāng (建康 dziankang) 126–132 m.
132–135 m.
136–141 m.
142–144 m.
144 m. Chong Di沖帝  Liu Bing劉炳 Čong Di; Liu Bingas  144–145 m. Yōngxī (永熹 jongsi) 145 m. Zhi Di質帝  Liu Zuan劉纘 Dži Di; Liu Zuanas  145–146 m. Běnchū (本初 benču) 146 m. Huan Di桓帝  Liu Zhi劉志 Huan Di; Liu Dži  146–168 m. Jiànhé (建和 dzianhe)
Hépíng (和平 heping)
Yuánjiā (元嘉 juandzia)
Yǒngxīng (永興 jongsing)
Yǒngshòu (永壽 jongšou)
Yánxī (延熹 jansi)
Yǒngkāng (永康 jongkang) 147–149 m.
150 m.
151–153 m.
153–154 m.
155–158 m.
158–167 m.
167 m. Ling Di靈帝  Liu Hong劉宏 Ling Di; Liu Hongas (Rytų Hanas)  168–189 m. Jiànníng (建寧 dzianning)
Xīpíng (熹平 siping)
Guānghé (光和 guanghe)
Zhōngpíng (中平 džongping) 168–172 m.
172–178 m.
178–184 m.
184–189 m. Shao Di (Hongnong valdovas)少帝 or 弘農王 Liu Bian劉辯 Šao Di (Hongnong valdovas); Liu Bianas 189 m. Guangxī (光熹 guangsi)
Zhàoníng (昭寧 džaoning) 189 m.
189 m. Xian Di獻帝  Liu Xie劉協 Sian Di; Liu Sie 189 – 220 m. Yǒnghàn (永漢 jonghan)
Chūpíng (初平 čuping)
Xīngpíng (興平 singping)
Jiàn’ān (建安 dzian-an)
Yánkāng (延康 jankang) 189 m.
190–193 m.
194–195 m.
196 – 220 m.
220 m. 1 Paprastai valdovas įvardijamas prieš pomirtinį vardą pridedant dinastijos pavadinimą (Han), išskyrus Beisiang markizą ir Hongnong valdovą.
2 Gengši Di valdė iškart nuvertus Vang Mangą, tačiau tradicinėje istoriografijoje „tikruoju“ Han dinastijos atkūrimu laikoma Rytų Han dinastija, kurios pirmasis valdovas buvo Guang-u Di.

 Han laikotarpio kultūra 

Han laikotarpiu padaryta nemažai svarbių atradimų: 105 m. valdininkas Cai Lun išrado popierių. Taip pat parašytas pirmasis matematikos veikalas, 132 m. išrastas seismografas, suklesti astrologija, astronomija, lako gamyba, alchemija.

Nors oficialia ideologija tapo konfucianizmas, valstybėje maišėsi konfucianistiniai, legistiniai, daoistiniai idealai. Atsiranda išskirtinė valdininkų atrankos – valstybinių egzaminų – sistema.

Han dinastijos metu išsivysto ir paplinta vadinamieji TLV veidrodžiai, taip pavadinti dėl raides T, L ir V primenančių raštų ir naudoti kaip apsauginiai arba dėti į kapavietes.

Religijoje įvesti du nauji kultai: žemės valdovo Houtu bei Taiyi (Tai-i) – „Didžiosios vienybės“ garbinimas.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Žemėlapis 
 Han laikotarpio keramika 

Kategorija:Kinijos dinastijos