Lombardija

Lombardija () – regionas šiaurės Italijoje, tarp Alpių ir Po slėnio. Lombardijos kaimynystėje įsikūrę Pjemonto, Emilijos-Romanijos, Veneto, Trentino-Pietų Tirolio regionai ir Šveicarija. Krašto sostinė – Milanas. Lombardijoje gyvena šeštadalis visos Italijos gyventojų.

 Geografija 
Lombardijos šiaurinė dalis kalnuota – stūkso Retijos Alpės (aukštis iki 4049 m, Berninos kalnas), Bergamo Alpės, Ortleso masyvas. Piečiau paviršius pereina į žemesnes Lombardijos Alpes ir prieškalnes. Lombardijos pietinė dalis – aliuvinė Po lyguma. Pačiame Lombardijos pietiniame pakraštyje kai kur įsiterpia Šiaurės Apeninų kalnų grandinės. Šiaurės Lombardijoje yra keli tūkstančiai karstinių urvų.

Klimatas Po lygumoje pereinamasis iš mediteraninio į vidutinių platumų; Alpėse – vertikalusis zoniškumas. Per metus iškrinta nuo 500–750 mm kritulių (pietinėje dalyje) iki 1500–2000 mm (kalnuose).


Krašte telkšo dideli Komo, Madžorės, Lugano, Gardos, Izeo, Idro, Varezės ežerai. Pietų Lombardija teka Po, o per regioną – jos intakai Tičinas, Ada, Oljas, bei jų intakai Kjezė, Mela, Minčas. Kalnuose įsteigtas Stelvijaus nacionalinis parkas.


 Istorija 
Senovėje šis kraštas vadintas Insberija (pagal čia gyvenusių keltų genties – insubrų pavadinimą). II a. pr. m. e. žemes užkariavo romėnai ir įkūrė Cizalpinės Galijos provinciją. V-VII a. provinciją puldinėjo ostgotai, Bizantija, langobardai. Būtent iš jų pavadinimo kilo ir dabartinis regiono pavadinimas. Langobardai (dar vadinami ir lombardais) kalbėjo germanų kalba. Lombardų, frankų ir bavarų diduomenės santykiai buvo labai geri ilgus amžius. Iki XV amžiaus visa šiaurinė Italija buvo vadinama Lombardija.

VIII a. Lombardija priklausė Karolingų, X a. Šv. Romos imperijoms, XI-XIII a. kūrėsi miestai-komunos. Nuo 1535 m. Lombardiją valdė Ispanija, 1714–1797 m. priklausė Austrijai. 1815–1859 m. tapo Venecijos karalystės dalimi. 1859 m. įėjo į Italijos sudėtį.

Nuo Lombardijos pavadinimo istoriškai yra kilęs terminas „lombardas“ – įmonė, skolinanti pinigus (nes pirmieji lombardiniai kreditai dar viduramžiais paplito iš Lombardijos, kur pirkliai už užstatą skolindavo pinigus).

 Ekonomika 
Lombardijos ekonomika – stipriausia Italijoje. Regione veikia daug Italijos ir tarptautinių korporacijų, išplėtota įvairiašakė pramonė – spalvotoji ir juodoji metalurgija, mašinų, elektronikos bei elektrotechnikos gamyba, tekstilės, siuvimo, baldų, maisto pramonė. Lombardijos ūkyje reikšmingą indėlį sukuria paslaugų sektorius – veikia daug bankų, draudimo bendrovių, vertybinių popierių birža, nutiesta daug geležinkelių linijų ir automagistralių, laivuojama Po upė. Alpių regione veikia daug hidroelektrinių. Srityje funkcionuoja stiprus žemės ūkio sektorius, plėtojamas turizmas, ypač daug slidinėjimo centrų.

 Didžiausi miestai 

 Savivaldybė Gyv. skaičius (2011 m.Dato Istat al 30/04/2011 ) ProvincijaMilanas1 337 178Milano provincijaBrešija194 451Brešos provincijaMonca122 848Mondzos ir Briandzos provincijaBergamas120 694Bergamo provincijaKomas85 848Komo provincijaBusto Arsicijus82 060Varezės provincijaSesto San Džovanis81 750Milano provincijaVarezė81 684Varezės provincijaČinizelo Balzamas74 527Milano provincijaKremona72 114Kremonos provincijaPavija71 137Pavijos provincijaVidževanas63 806Pavijos provincijaLenjanas59 576Milano provincijaGalaratė51 870Varezės provincijaRo50 963Milano provincijaMantuja48 777Mantujos provincijaLekas48 324Leko provincijaKolonjo Moncezė47 982Milano provincijaPaderno Dunjanas47 797Milano provincijaLodis44 524Lodžio provincijaSerenjas43 785Mondzos ir Briandzos provincijaLisonė43 357Mondzos ir Briandzos provincijaRocanas41 544Milano provincijaDezijus40 899Mondzos ir Briandzos provincija

 Išnašos