Dniepropetrovsko sritis

Dnipropetrovsko sritis arba Dniepropetrovsko sritis ( arba Дніпропетровщина) – pietryčiuose esanti Ukrainos sritis. Pietvakariuose ribojasi su Mykolajivo, šiaurės vakaruose su Čerkasų, šiaurėje su Poltavos, rytuose su Donecko bei pietuose su Zaporožės ir Chersono sritimis. Administracinis centras – Dnipras.

Nors 2016 m. gegužės 19 d. Ukrainos Aukščiausioji Rada, siekdama panaikinti komunistinio režimo simbolius, miesto pavadinimą iš Dniepropetrovsko pervadino į Dniprą, srities pavadinimas laikinai liko nepakitęs, kadangi pavadinimas „Дніпропетровська область“ įrašytas į Ukrainos Konstituciją, tad keitimas šiuo atveju yra pakankamai sudėtingas procesas.

 Geografija 

 Plotas 
Srities plotas 31914 km², kas sudaro 5,28 % Ukrainos teritorijos.

 Vandens telkiniai 
Didžiausios upės – Dniepras, jo intakai Orilė, Samara, Inhulecas. Kiti vandens telkiniai – Dniepro, Kamianskės tvenkiniai, Dniepro-Kryvyj Riho kanalas.

 Reljefas 
Reljefas – lygumos. Srities vakaruose yra Padnieprės aukštuma, vidurinėje dalyje Padnieprės žemuma, pietryčiuose Paazovės aukštumų šakos (didžiausias aukštis 211 m).

 Klimatas 
Vidutinių platumų žemyninis klimatas. Sausio vidutinė temperatūra nuo -5 (srities šiaurės vakaruose) iki -7 °C (šiaurės rytuose), liepos atitinkamai 24 ir 22 °C. Per metus iškrinta nuo 400 (šiaurėje) iki 450 mm (pietuose) kritulių.

 Gyventojai 

2005 m. srityje gyveno 3 476 200 gyventojų. Tarp jų:
 miesto gyventojų – 83 %
 kaimo gyventojų − 17 %

Pagal tautybę gyventojai pasiskirsto:
 ukrainiečiai – 79,3 %
 rusai – 17,6 %
 baltarusiai – 0,8 %

Srities vidutinis gyventojų tankumas – 112 žm./km².

 Administracinis suskirstymas 

 Didžiausi miestai 
 Dnipras
 Kryvyj Rihas
 Kamianskė
 Nikopolis
 Pavlohradas

 Ekonomika 
Kasamos rūdos: geležis (90 % Ukrainos geležies rudos gavybos), manganas (100 %) rūdos, akmens anglis (14 %) ir rusvoji anglis; yra titano, urano, nikelio rūdų, boksito telkinių. Išplėtota juodoji metalurgija (apie 40 % Ukrainos juodosios metalurgijos pramoninės produkcijos) ir spalvotoji metalurgija, mašinų gamyba, chemijos (naftos chemijos, kokso chemijos, lakų, dažų, sprogstamųjų medžiagų, amoniako, gumos), siuvimo, trikotažo, avalynės, statybinių medžiagų, medžio apdirbimo, plaušienos ir popieriaus, baldų, maisto pramonė.

Srityje auginami kviečiai, miežiai, kukurūzai, soros, grikiai, cukriniai runkeliai, saulėgrąžos, kanapės, bulvės, daržovės. Išplėtota sodininkystė ir vynuogininkystė. Veisiami galvijai, kiaulės. Verčiamasi žvejyba.

Balneologijos ir purvo kurortas – Solonyj Limanas.

 Ekonomikos rodikliai 

 N rodiklis vienetai 2006 1 Prekių eksportas mln. JAV dolerių 7123,6 2 Tarp visų Ukrainos sričių % 18,6 3 Prekių importas mln. JAV dolerių 3723,2 4 Tarp visų Ukrainos sričių % 8,2 5 Eksporto-importo saldo mln. JAV dolerių 3400,4 6 Kapitalinės investicijos mln. grivinų 12309,8 7 Vidutinis atlyginimas Grivinų (2007-01-01) 1229 8 Vidutinis atlyginimasJAV dolerių (2007-01-01) 243,4

 Susisiekimas 
Per sritį eina geležinkeliai Charkovas-Sevastopolis, Dnipras-Taganrogas (Rusija). Srityje yra dujotiekiai, magistraliniai naftotiekiai. Laivuojamas Dniepras. Upių uostai Dnipras, Kamianskė, Nikopolis.
 Automobilių keliai srityje:  Maršrutas Didesni miestai srityje Ukrainietiška  numeracija Tarptautinė  numeracija Statusas   Znamenka –  „Izvarinė“ Pjatychatkai, Dnipras, Novomoskovskas, Pavlohradas   Tarptautinis   Charkovas – Jalta   Tarptautinis   Boryspolis – Zaporožė Dnipras  - Nacionalinis  Dnipras – Mykolajivas  - Nacionalinis   Kropivnyckis – Zaporožė Kryvyj Rihas  - Nacionalinis

 Šaltiniai 

 Taip pat skaitykite 
 Dnipras
 Ukraina

 Nuorodos 

 Oficiali svetainė