Kauno rajono savivaldybė

Kauno rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos viduryje, Aukštaitijos ir Suvalkijos etnografiniuose regionuose, išsidėstęs aplink Kauno miestą, kuriame yra rajono administracija (pats miestas turi atskiros Kauno miesto savivaldybės statusą).

 Geografija 

Būdingas lygumų kraštovaizdis (Nevėžio žemuma, Užnemunės žemuma, Neries žemupio žemuma), kiek aukščiau kyla kalvagūbriai (Vilkijos kalvagūbris, prie Lapių yra aukščiausia savivaldybės vieta – 112 m, ir Veiverių kalvagūbris). Žemiausia Kauno rajono vieta yra vakaruose, prie Nemuno, – 16 m.

Sausio vidutinė temperatūra -4,8 °C, liepos +17,5 °C. Kritulių 608–727 mm per metus.

Pro rajoną teka Nemunas (vidurupis), Neris (žemupys), Nevėžis (žemupys), Jiesia (žemupys), rajono vakaruose – Dubysa, tyvuliuoja Kauno marios. Telkšo 7 Kauno rajono ežerai, 14 tvenkinių (Kauno marios, Krivėnų tvenkinys, Pajiesio tvenkinys, Janušonių tvenkinys ir kt.).

Miškingumas 30,8 %. Auga daugiausia pušynai, eglynai. Didžiausi miškai: Dubravos, Padauguvos, Varluvos, Zapyškio. Retų ir egzotiškų augalų yra Girionių parke, jame yra Pakalniškių ekologinis takas. Cinkiškiuose yra Žalgirio memorialinis parkas.

Rajoną kerta „Via Baltica“,  magistralės, tarptautiniai geležinkeliai IX ir IXD.Kauno rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-08). Karmėlavoje yra tarptautinis Kauno oro uostas, netoli jo kuriama laisvoji ekonominė zona.

 Piliakalniai 
 Altoniškių piliakalnis
 Jadagonių piliakalnis
 Jaučakių piliakalnis
 Lepšiškių piliakalnis
 Guogų – Piliuonos piliakalnis
 Pakalniškių piliakalnis
 Pyplių piliakalnis
 Piepalių piliakalnis
 Ringovės piliakalnis
 Lentainių piliakalnis
 Samylų piliakalnis
 Samylų II piliakalnis

 Saugomos teritorijos 

Kauno rajone yra daug draustinių:
 Aluonos (180 ha)
 Arlaviškių (13 ha)
 Dubysos (29 ha)
 Jiesios kraštovaizdžio (328 ha)
 Kamšos botaninis-zoologinis (318 ha)
 Karklės ichtiologinis (2,5 ha)
 Kauno marių (1850 ha)
 Lapių (1168 ha)
 Liekės (204 ha)
 Narėpos (27 ha)
 Nevėžio kraštovaizdžio (1118 ha)
 Piliuonos (260 ha)
 Pyplių kraštovaizdžio
 Ringovės (209 ha)
 Seredžiaus (30 ha)

 Istorija 

Kauno rajonas įkurtas 1955 m. liepos 1 d. iš didžiosios dalies naikinamų Vilijampolės rajono ir Panemunės rajono. 1957 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos. 1961 m. Palemonas prijungtas prie Kauno miesto, rajone panaikintos 4 apylinkės. 1962 m. prijungta didžioji dalis panaikinto Vilkijos rajono ir prijungtas Jonavos rajonas; po 5 apylinkes perduota Kėdainių, Ukmergės ir Jurbarko rajonams. 1965 m. vėl sudarius Jonavos rajoną, jam perduota Jonava ir 4 apylinkės, dalis Kauno rajono teritorijos prijungta prie Kėdainių, Raseinių ir Jurbarko rajonų. 1975 ir 1976 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos.

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., Kauno rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos – savivaldybės statusas. Nuo 1990 m. kovo 24 d. renkama Kauno rajono savivaldybės taryba. 1995 m. savivaldybė priskirta Kauno apskričiai, apylinkių vietoje įkurtos seniūnijos. 1999 m. panaikinta Noreikiškių apylinkė, jos vietoje įkurtos Akademijos seniūnija ir Ringaudų seniūnija.Akademijos seniūnija.  Krs.lt (tikrinta 2022-05-27). 2007 m. gruodžio 21 d. įkurtos Batniavos seniūnija ir Linksmakalnio seniūnija. 2009 m. liepos 9 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. TS-291 įsteigtos 254 seniūnaitijos.

|-
| 1959 m.   || 1200 || 58 540 || 28 apylinkės || 6 miesto tipo gyvenvietės (Ežerėlis, Garliava, Kačerginė, Kulautuva, Linksmakalnis, Palemonas)
|-
| 1962 m. || 1784 || || 33 apylinkės || 1 miestas (Vilkija), 5 miesto tipo gyvenvietės (Ežerėlis, Garliava, Kačerginė, Kulautuva, Linksmakalnis)
|-
| 1963 m.  || || || 24 apylinkės ||
|-
| 1967 m. || 1534 || 67 300 || ||
|-
| 1970 m.  || 1500 || 71 892 || 20 apylinkių || 1 miestas, 5 miesto tipo gyvenvietės
|-
| 1972 m.  || 1522 || || 20 apylinkių || 1 miestas, 4 miesto tipo gyvenvietės (Ežerėlis, Garliava, Kačerginė, Kulautuva), 6 miesteliai (Babtai, Čekiškė, Karmėlava, Lapės, Vandžiogala, Zapyškis), 372 kaimai, 33 kaimų dalys, 14 viensėdžių
|-
| 1976 m.  || 1522 || 75 300 || 18 apylinkių || 1 miestas, 4 miesto tipo gyvenvietės, 6 miesteliai, 370 kaimų, 33 kaimų dalys, 14 viensėdžių
|-
| 1979 m.  || || 77 633 || 17 apylinkių || 1 miestas, 4 miesto tipo gyvenvietės, 422 kaimo vietovės
|-
| 1985 m.  || 1521 || 82 700 || 17 apylinkių || 1 miestas, 4 miesto tipo gyvenvietės, 6 miesteliai, 366 kaimai, 5 viensėdžiai
|-
| 1989 m.  || 1530 || 84 281 || 15 apylinkių || 1 miestas, 4 miesto tipo gyvenvietės, 378 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 1496 || 81 614 || 19 kaimo seniūnijų || 4 miestai, 8 miesteliai, 346 kaimai, 25 kaimų dalys 
|-
| 2009 m.  || || || 25 seniūnijos ir 250 seniūnaitijų || 3 miestai, 9 miesteliai, 359 kaimai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 85 998 || 25 seniūnijos || 3 miestai, 9 miesteliai, 347 kaimai 
|-
| 2016 m.  || || || 25 seniūnijos || 3 miestai, 9 miesteliai, 359 kaimai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 25 seniūnijos || 362 gyvenvietės, tarp jų – 3 miestai, 9 miesteliai, 25 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 92 400 || 25 seniūnijos || 3 miestai, 9 miesteliai, 318 kaimų 
|}

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 85 998 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 96,29% (82 810)
 Rusai – 1,82% (1 564)
 Lenkai – 0,4% (340)
 Ukrainiečiai – 0,19% (166)
 Baltarusiai – 0,11% (96)
 Vokiečiai – 0,07% (61)
 Čigonai – 0,05% (42)
 Kiti – 1,07% (919)2001 m. gyveno 81 615 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 96,44% (78 710)
 Rusai – 2,02% (1 652)
 Lenkai – 0,56% (459)
 Ukrainiečiai – 0,27% (223)
 Baltarusiai – 0,12% (98)
 Čigonai – 0,07% (61)
 Vokiečiai – 0,07% (59)
 Kiti – 0,43% (353)

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 81,6 %
 stačiatikiai – 1,0 %
 sentikiai – 0,4 %
 evangelikai liuteronai – 0,3 %
 evangelikai reformatai – 0,1 %
 kiti – 0,6 %
 netikintys/nenurodė – 15,9 %

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 3 miestai – Ežerėlis, Garliava, Vilkija;
 9 miesteliai – Akademija, Babtai, Čekiškė, Kačerginė, Karmėlava, Kulautuva, Lapės, Vandžiogala, Zapyškis;
 370 kaimų.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Garliava – 10366
 Domeikava – 5215
 Raudondvaris – 4079
 Ringaudai – 3427
 Akademija – 2928
 Neveronys – 2672
 Noreikiškės – 2337
 Ramučiai – 2296
 Giraitė – 2167
 Teleičiai – 2119

 Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Kauno rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Kauno rajono savivaldybės administracija.

 Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 25 seniūnijos, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Miestai, su kuriais Kauno rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Lomža, Lenkija
  Kronobergo lėnas, Švedija
  Myslibužas, Lenkija
  Banska Bistricos kraštas, Slovakija
  Myslibužo valsčius, Lenkija

 Švietimas ir ugdymas 

Kauno rajono savivaldybėje yra šios bendrojo lavinimo mokyklos:

 Vytauto Didžiojo universiteto Ugnės Karvelis gimnazija
 Babtų gimnazija
 Batniavos pagrindinė mokykla
 Čekiškės Prano Dovydaičio gimnazija
 Domeikavos gimnazija
 Ežerėlio vidurinė mokykla
 Garliavos Jonučių progimnazija
 Garliavos Juozo Lukšos gimnazija
 Garliavos Adomo Mitkaus pagrindinė mokykla
 Karmėlavos Balio Buračo gimnazija
 Kačerginės pradinė mokykla
 Kulautuvos pagrindinė mokykla
 Lapių pagrindinė mokykla
 Neveronių gimnazija
 Panevėžiuko pagrindinė mokykla
 Piliuonos gimnazija
 Raudondvario gimnazija
 Šlienavos pagrindinė mokykla
 Vandžiogalos gimnazija
 Vilkijos gimnazija
 Zapyškio pagrindinė mokykla
</div>

Profesinio rengimo, meninio ugdymo mokyklos:
 Lietuvos policijos mokykla
 Vilkijos žemės ūkio mokykla
 Garliavos meno mokykla

 Kultūra 

Vilkijoje yra etninės kultūros muziejus ir amatų mokykla, Babtuose – kraštotyros, Saliuose – spaustuvės muziejus. Prie Kačerginės įrengta „Nemuno žiedo“ lenktynių trasa. Išlikę 19 dvarų (Raudondvaris, Babtynas), senoji Zapyškio bažnyčia, naujas Paštuvos vienuolynas.

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Kauno rajono savivaldybės gyventojai ir būstai: Lietuvos Respublikos gyventojų ir būstų 2001 m. visuotinio surašymo rezultatai. – Vilnius: Statistikos departamentas, 2004. – 65 p. – ISBN 9955-588-12-8
 Knyga, spauda ir kultūra Kauno rajone: enciklopedinis žinynas (Elvyra Matveičikienė, Janina Pauliukevičienė, Vilhelmina Puskunigienė ir kt., sud. Danutė Lisauskaitė). – Kaunas: Adaksita, 2005. – 152 p.: iliustr. – ISBN 9955-631-05-8
 Tokie panašūs ir skirtingi: Kauno krašto žmonių portretai (sud. Gražina Siderevičienė). – Vilnius: Lietuvos aklųjų biblioteka, 2005. – 163 p. – ISBN 9955-17-473-0
 Kauno rajono gamta ir kultūros vertybės / Lietuvos miškų instituto Ekologijos skyrius (sud. Vidmantas Stakėnas). – Kaunas: V3 studija, 2007. – 200 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-737-10-0
 Vabzdžiai ir moliuskai Kauno ir Kaišiadorių rajonų saugomose teritorijose / Lietuvos entomologų draugija, Kauno marių regioninis parkas (Dalius Dapkus, Romas Ferenca, Vytautas Tamutis ir kt., sud. Giedrius Vaivilavičius). – Kaunas: Lututė, 2008. – 95 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-37-055-0
 Kauno rajono gamta ir kultūros paveldas = Natural and cultural heritage of the Kaunas region (2-asis leid.). – Kaunas: V3 studija, 2009. – 220 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-737-39-1
 Kauno rajono gamta ir kultūros paveldas (3-iasis papild. leid.). – Kaunas: V3 studija, 2010. – 224 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-737-63-6

 Nuorodos 

 Kauno rajono savivaldybė 
 Kauno rajono kraštas: el. žinynas