Kėdainių rajono savivaldybė

Kėdainių rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos centre, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Kėdainiai.

 Geografija 

Kėdainių rajono savivaldybė išsidėsčiusi Lietuvos centrinėje dalyje. Rajone yra geografinis šalies centras – Ruoščių kaimas.Kėdainių rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-13). Šiaurėje ribojasi su Panevėžio ir Radviliškio, rytuose – su Ukmergės, pietryčiuose – su Jonavos, pietuose – su Kauno, vakaruose – su Raseinių rajono savivaldybėmis. Didžioji rajono dalis išsidėsčiusi Nevėžio žemumoje. Vakaruose kyla į Rytų Žemaičių plynaukštę. Aukščiausia rajono vieta yra Gudžiūnų apylinkėse – 113 m, žemiausia – pietuose, Nevėžio pakrantėje 21 m. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -5 °C, liepos 17,5 °C. Per metus iškrinta 645–670 mm kritulių. Nuolatinė sniego danga vidutiniškai laikosi nuo gruodžio pabaigos iki kovo vidurio. Jos storis – 18 cm. Vidaus vandenys užima 4 % teritorijos. Maždaug per rajono vidurį iš šiaurės į pietus prateka Nevėžis. Į jį teka intakai: Šušvė, Liaudė, Dotnuvėlė, Smilga, Obelis su intakais Lankesa, Suleva ir Šumera; Kruostas, Barupė ir kt. Telkšo 10 ežerų (Kėdainių rajono ežerai) ir 18 tvenkinių. Dirvožemiai daugiausia lengvo priemolio, vėlėniniai glėjiškiai ir vėlėniniai glėjiški sujaurėję. Miškingumas – apie 23,7 % (39,9 % miškų užima beržynai, 22,3 % – eglynai, 13,2 % – uosynai, 4,0 % – ąžuolynai). Didžiausi miškai: Dotnuvos, Josvainių, Lančiūnavos, Pernaravos. Yra Pajieslio geomorfologinis, Aluonos hidrografinis, Laucynės, Šušvės kraštovaizdžio draustiniai. Gamtos paminklai: 4 botaniniai (Lančiūnavos, M. Daukšos, Šaravų ąžuolai, Nykio vinkšna), 3 geologiniai (Pilsupių, Vosbučių atodangos, Siponių ožakmenis). Skinderiškio dendrologinis parkas.

 Istorija 

1950 m. birželio 21 d. iš buvusios Kėdainių apskrities 34 apylinkių, buvusios Kauno apskrities 4 apylinkių ir buvusios Vilkijos apskrities 1 apylinkės sudarytas Kėdainių rajonas. Nuo to laiko rajono centras yra Kėdainiai. 1950–1953 m. rajonas priklausė Kauno sričiai. 1954 m. prie Kėdainių rajono prijungta Dotnuvos rajono 1 apylinkė, o Kėdainių rajono 1 apylinkė perduota Ramygalos rajonui, dalis 1 apylinkės – Jonavos rajonui. 1957 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos. 1959 m. prie Kėdainių rajono prijungtas Dotnuvos rajonas.

1962 m. perduotos Kauno rajono 5 apylinkės, Panevėžio rajono 4 apylinkės; viena Kėdainių rajono apylinkė ir kitos apylinkės dalis perduota Radviliškio rajonui, 1 apylinkė perduota ir 3 apylinkės perimtos iš Raseinių rajono. 1963, 1975 ir 1976 m. šiek tiek pakeistos Kėdainių rajono ribos. 1965 ir 1968 m. kai kurios rajono gyvenvietės perduotos Raseinių ir Jonavos rajonams.

1995 m. vietoje Kėdainių rajono įsteigta Kėdainių rajono savivaldybė, pavaldi Kauno apskričiai. 2001 m. panaikintos Aristavos seniūnija ir Kėdainių kaimiškoji seniūnija, jų teritorijos perduotos Vilainių seniūnijai, išplėsta Kėdainių miesto seniūnija, nežymiai – Pelėdnagių seniūnija ir Truskavos seniūnija. 2007 m. planuota Pernaravos seniūniją prijungti prie kuriamo Ariogalos rajono, tačiau seniūnijos gyventojai nubalsavo prieš atsiskyrimą nuo Kėdainių rajono, Ariogalos rajonas neįkurtas. 2009 m. gruodžio 11 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. TS–352 įsteigtos 75 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 739 || || 39 apylinkės || 1 miestas (Kėdainiai)
|-
| 1954 m.  || || || 11 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 1432 || 58 000 || 27 apylinkės || 2 miestai (Dotnuva, Kėdainiai)
|-
| 1963 m.  || || || 19 apylinkių || 2 miestai
|-
| 1967 m. || 1679 || 64 000 || ||
|-
| 1970 m.  || 1700 || 64 314 || 18 apylinkių || 2 miestai
|-
| 1972 m.  || 1705 || || 18 apylinkių || 2 miestai, 9 miesteliai (Akademija, Gudžiūnai, Josvainiai, Krakės, Pagiriai, Pernarava, Surviliškis, Šėta, Truskava), 468 kaimai, 8 kaimų dalys, 43 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1976 m.  || 1677 || 66 000 || 17 apylinkių || 2 miestai, 9 miesteliai, 463 kaimai, 8 kaimų dalys, 43 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1979 m.  || || 67 963 || 16 apylinkių || 2 miestai, 508 kaimo vietovės
|-
| 1985 m.  || 1677 || 68 200 || 16 apylinkių || 2 miestai, 9 miesteliai, 457 kaimai, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 35 viensėdžiai
|-
| 1989 m.  || 1677 || 69 461 || 11 apylinkės || 2 miestai, 515 kaimo vietovių
|-
| 2001 m.  || 1677 || 65 727 || 11 kaimo seniūnijų || 1 miestas (Kėdainiai), 10 miestelių (Akademija, Dotnuva, Gudžiūnai, Josvainiai, Krakės, Pagiriai, Pernarava, Surviliškis, Šėta, Truskava), 476 kaimai, 29 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės, 26 kaimų dalys 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų ir 75 seniūnaitijos || 1 miestas, 10 miestelių, 475 kaimai, 28 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 54 057 || 11 seniūnijų || 1 miestas, 10 miestelių, 462 kaimai, 27 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2016 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 miestas, 10 miestelių, 475 kaimai, 28 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 11 seniūnijų || 517 gyvenvietės, tarp jų – 1 miestas, 10 miestelių, 7 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 46 382 || 11 seniūnijų || 1 miestas, 10 miestelių, 298 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės 
|}

 Gyventojai 

Rajone gyvena 1,9 % šalies gyventojų. Miesto gyventojų dalis – 48,9 %. Gyventojų vidutinis tankumas 38,6 žm./km². Tankiausiai gyvenami Kėdainiai ir jų apylinkės, bei Dotnuvos konurbacija. Rečiausiai gyvenama vakarinė rajono dalis (Pernaravos, Krakių seniūnijos). 81,2 % gyventojų yra katalikai, 1,2 % – stačiatikiai, 0,2 % – sentikiai, 0,2 % – evangelikai liuteronai, 0,1 % – evangelikai reformatai.

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 54 057 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 95,78% (51 777);
 Rusai – 2,17% (1 171);
 Lenkai – 0,61% (329);
 Ukrainiečiai – 0,28% (150);
 Baltarusiai – 0,26% (139);
 Čigonai – 0,07% (40);
 Vokiečiai – 0,03% (17);
 Kiti – 0,8% (434).2001 m. gyveno 65 727 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 95,46% (62 746);
 Rusai – 2,44% (1 531);
 Lenkai – 0,77% (504);
 Ukrainiečiai – 0,36% (236);
 Baltarusiai – 0,29% (188);
 Čigonai – 0,08% (51);
 Vokiečiai – 0,06% (40);
 Kiti – 0,66% (431).

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Kėdainiai;
 10 miestelių – Akademija, Dotnuva, Gudžiūnai, Josvainiai, Krakės, Pagiriai, Pernarava, Surviliškis, Šėta ir Truskava;
 534 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Kėdainiai – 23461
 Vilainiai – 1157
 Josvainiai – 1122
 Pelėdnagiai – 909
 Vainotiškiai – 752
 Šėta – 741
 Krakės – 649
 Dotnuva – 643
 Labūnava – 608
 Akademija – 587

 Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Kėdainių rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia Kėdainių rajono savivaldybės administracija.

 Merai 
 1990 m. Petras Baguška
 nuo 1995 m. Vigimantas Kisielius
 nuo 1997 m. Viktoras Muntianas
 nuo 2005 m. Virginija Baltraitienė
 nuo 2005 m. Nijolė Naujokienė
 nuo 2011 m. Rimantas Diliūnas
 nuo 2015 m. Saulius Grinkevičius
 nuo 2019 m. Valentinas Tamulis

 Seniūnijos 

Kėdainių rajone yra 11 seniūnijų, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Ekonomika 

Kėdainių rajonas vienas ekonomiškai stipriausių Lietuvos regionų (ypač išplėtota chemijos ir maisto pramonė bei žemės ūkis). Rajone pagaminama 2,8 % Lietuvos pramonės produkcijos (2005 m.). Mineralinių trąšų, sieros ir fosforo rūgščių ir kitų chemijos pramonės gaminių (AB Lifosa), padažų (AB Vesiga), ledų (AB Vikeda), cukraus (Nordic Sugar), konservų (Kėdainių Konservai), mėsos gaminių gamyba, grūdų (Kėdainių Grūdai), pieno perdirbimas, duonos ir pyrago gaminių kepimas, odos dirbimas, metalinių konstrukcijų (AB Progresas), žemės ūkio padargų ir jų dalių gamyba, medienos apdirbimo pramonė. Pagrindinis pramonės centras – Kėdainiai. Žemės ūkio naudmenos užima 65,2 % rajono ploto; sudėtis: 93,0 % ariamoji žemė, 5,3 % pievos ir natūralios ganyklos, 1,0 % sodai ir uogynai (2005 m.). 65,4 % pasėlių užima javai (daugiausia žieminiai kviečiai), 10,3 % daugiamečių žolių pasėliai, 6,0 % cukriniai runkeliai, 2,6 % bulvės, 1,2 % lauko daržovės. Kėdainių rajoas garsėja šiltnaminių daržovių auginimu. Užauginama 17,8 % visų Lietuvos šiltnamio daržovių (agurkų, pomidorų), 17,8 % cukrinių runkelių, 6,2 % lauko daržovių, 6,2 % javų, 3,2 % bulvių (2004 m.). 2004 pagaminta 2,8 % Lietuvos gyvulininkystės produkcijos (3,7 % pieno). Rajone auginama 3,1 % Lietuvoje veisiamų galvijų, 2,4 % arklių, 1,8 % kiaulių, 1,4 % avių ir ožkų (2005 m.).

Per Kėdainių rajoną praeina keletas respublikinės reikšmės susisikimo arterijų: geležinkelis Vilnius-Šiauliai, plentai Via Baltica, Jonava-Šeduva, Aristava-Cinkiškiai, Aristava-Ukmergė. Pačiu pietvakariniu pakraščiu eina autostrada Vilnius-Klaipėda.

 Švietimas ir ugdymas 

2005 m. rajone buvo viena gimnazija, 7 vidurinės, 16 pagrindinės, jaunimo, dailės, kalbų, muzikos, sporto mokyklos, 7 darželiai-mokyklos, 2 lopšeliai-darželiai, 3 vaikų darželiai, suaugusiųjų mokymo centras, švietimo centras, Jonušo Radvilos studijų centras, B. Oškinio vaikų aviacijos mokykla, Žemdirbystės institutas (Akademijoje), 1 ligoninė, 11 ambulatorinių gydymo įstaigų, 28 medicinos punktai, 4 pagyvenusių žmonių globos įstaigos, 4 vaikų globos įstaigos, 17 kultūros centrų, 39 bibliotekos. Kėdainių senamiestyje įsikūręs turizmo informacijos centras. Lietuvos žemės ūkio konsultavimo tarnyba (centras Akademijoje). Kėdainių krašto muziejus (su padaliniais evangelikų reformatų bažnyčioje, J. Paukštelio memorialiniame muziejuje, Daugiakultūriame centre), M. Katkaus memorialinis, 1863 sukilimo muziejai, Tėvo Stanislovo liturginių drabužių ir reikmenų kolekcija, Janinos Monkutės-Marks muziejus-galerija, 4 mokyklų muziejai.

Kėdainių rajono savivaldybėje yra šios bendrojo lavinimo mokyklos:
 Akademijos gimnazija
 Dotnuvos pagrindinė mokykla
 Josvainių gimnazija
 Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazija
 Kėdainių Atžalyno gimnazija
 Lietuvos sporto universiteto Kėdainių Aušros progimnazija
 Kėdainių Juozo Paukštelio progimnazija
 Kėdainių Ryto progimnazija
 Kėdainių Spindulio mokykla
 Kėdainių suaugusiųjų mokymo centras
 Kėdainių Šviesioji gimnazija
 Labūnavos pagrindinė mokykla
 Miegėnų pagrindinė mokykla
 Pagirių Adomo Jakšto pagrindinė mokykla
 Surviliškio Vinco Svirskio pagrindinė mokykla
 Šėtos gimnazija

 Taip pat skaitykite 
 Kėdainių rajono gyvenviečių sąrašas
 Kėdainių rajono saugomos teritorijos
 Kėdainių rajono upių sąrašas
 Kėdainių rajono miškų sąrašas
 Kėdainių rajono ežerų ir tvenkinių sąrašas
 Kėdainių rajono bažnyčių sąrašas
 Kėdainių rajono piliakalnių sąrašas

 Šaltiniai 

 Kėdainių rajono mokyklų muziejai (sud. Rytas Tamašauskas). – Kėdainiai: Spaudvita, 2008. – 48 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-637-37-0

 Nuorodos 

 Savivaldybės tinklalapis 
 Kėdainių krašto istorija