Terksas ir Kaikosas

{{ŠaliesLentelė
|pavadinimas = Terksas ir Kaikosas
|ilgas_pavadinimas = Terksas ir Kaikosas
|vietinis_pavadinimas = 
|vietinisPavadinimas='|kilm=Terkso ir Kaikoso
|žemėlapis=Karibik Turks- und Caicosinseln.png
|vėliava=Flag of the Turks and Caicos Islands.svg
|herbas=Coat_of_arms_of_the_Turks_and_Caicos_Islands.svg
|kalbos=anglų
|sostinė=Kobern Taunas
|didžiausiasMiestas=Providensjalas
|valdovų=3
|titulas1=Karalius
|pavardė1=Karolis III
|titulas2=Gubernatorius
|pavardė2=Gordon Wetherell
|titulas3=Premjeras
|pavardė3=Michael Misick
|plotoVieta=199
|plotas=417
|vandens=-
|gyvMetai=2021
|gyventojuVieta=217
|gyventoju=46131
|gyventojuTankis=52
|tankumoVieta=-
|BVPMetai=-
|BVPVieta=-
|BVP=-
|BVPValiuta=$
|BVPGyventojui=-
|BVPGyventojuiVieta=-
|valiuta=JAV doleris
|laikoJuosta=UTC-5
|vasarosLaikas=-
|nepriklausomybėsĮvykis=-
|nepriklausomybėsDatos=-
|nepriklausomybėsPavadinimas=Paskelbta  Pripažinta
|TLD=tc
|telKodas=+1649
|kirčiavimas = Tèrksas ir Káikosas 
}}Terksas ir Kaikosas''' () – Jungtinės Karalystės valda Karibuose Tai dvi salų, kurios nuo dugno iki paviršiaus kyla daugiau kaip 2000 m, grupės Atlanto vandenyne; Bahamų grandinės tąsa. Plotas – 166 km²; 46 tūkst. gyventojų (2021).2021 indicators. Gov.tc (tikrinta 2023-11-09). Apgyvendintos 6 salos. Administracinis centras – Kobern Taunas (Cockburn Town), esantis Grand Terko (Grand Turk'') saloje.

 Geografija 
thumjb|left|300px|Terkso ir Kaikoso žemėlapis

Terksą ir Kaikosą sudaro 8 didelės ir per 30 mažų, paprastai negyvenamų, salų. Salų grupes skiria 35 km pločio ir daugiau kaip 2200 m gylio įduba, vadinama Terkso salų sąsiauriu. Beveik visa žemė – akmenuoti smėlynai, apaugę krūmokšniais ir kaktusais. Terkso salos pavadintos vietos kaktuso vardu. Klimatas šiltas ir vienodas, temperatūra kiaurus metus svyruoja tarp 24 °C ir 32 °C. Vidutinis kritulių kiekis per metus – nuo 540 mm iki 720 mm, geriamo vandens trūksta.

 Istorija 

Europiečiai salas atrado 1512 m. (Ponce de León). Nuo 1848 m. buvo kaip Jamaikos kolonijos dalis, nuo 1962 m. – atskira Jungtinės Karalystės kolonija.

 Ekonomika 

Taupiai naudojant sukauptas vandens atsargas ir drėkinant laukus, auginamos pupelės, kukurūzai ir citrusai. 1678 m. druskos pirkliai iš Bermudų pradėjo kirsti krūmokšnius, kad būtų vietos garinti druskai, kurią jie vėliau išgabendavo laivais. Druskos gavyba buvo svarbiausia pramonės šaka iki XX a. 7 dešimtmečio, bet šiandien pagrindinės pajamos gaunamos iš turizmo, žvejybos ir finansinių paslaugų. Pagrindinė eksporto prekė – omarai ir jūros kriauklės. Salose gerai išvystytas turizmas ir ofšorinė bankininkystė. Juodoji rinka verčiasi nelegaliu narkotikų pergabenimu.

 Šaltiniai