Kaišiadorių rajono savivaldybė

Kaišiadorių rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietinėje dalyje, tarp Kauno marių ir Neries, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Kaišiadorys.

 Geografija 

Ribojasi su Širvintų, Prienų, Kauno, Jonavos, Trakų rajonų, Kauno miesto ir Elektrėnų savivaldybėmis. Savivaldybė užima 108700 ha, iš jų 54,84% yra dirbamos žemės plotai, 29,2% – pramonės įmonės ir keliai, 3,85% – vandenys, 2,48% – miestai ir gyvenvietės, 2,22% – pramonės įmonės ir keliai, 7,36% – kitos paskirties plotai.

Kaišiadorių rajono šiaurės vakarinę dalį užima Neries žemupio žemuma, pietrytinę – Dzūkų aukštuma (Aukštadvario masyvas). Ten iškyla aukščiausia rajono vieta – Vaitkūnų kalva (251 m).

Sausio mėnesio vidutinė temperatūra rajone –5,1 °C, liepos +17,5 °C. Kritulių iškrinta 631 mm per metus.

Šiaurės rytine rajono dalimi teka Neris, per rajoną – jos intakai Laukysta, Žiežmara ir Lomena. Vakarine riba teka Nemunas, per rajoną – jo intakai Lapainia, Strėva. Telkšo 29 Kaišiadorių rajono ežerai, 8 tvenkiniai. Didžiausi miškai: Pravieniškių, Strošiūnų, Gegužinės. 63 % visų medynų užima spygliuočiai (pušynai 38 %, eglynai 25 %). Mišriųjų miškų masyvus dažniausiai sudaro plačialapiai ir eglynai. Didžiausia pelkė – Palaraisčio. Kasamas žvyras, yra durpynų.

Išplėtotas kelių tinklas, eina Vilniaus–Kauno geležinkelis, yra Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė.Kaišiadorių rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-13).

 Istorija 

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš panaikintos Kaišiadorių apskrities 25 apylinkių. 1950–1953 m. priklausė Kauno sričiai. 1955 m. prijungta panaikinto Žiežmarių rajono 7 apylinkės ir patys Žiežmariai. 1962 m. prijungtos Prienų rajono 3 apylinkės ir Trakų rajono 5 apylinkės. 1968, 1972, 1973, 1975 ir 1977 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos.

1995 m. įsteigta Kaišiadorių rajono savivaldybė, pavaldi Kauno apskričiai. 1999 m. gruodžio 21 d. kai kurios Kaišiadorių rajono kadastrinės vietovės rytuose (Gilučių dalis, Jagėlonys, Naujosios Kietaviškės – priklausančios Kietaviškių seniūnijai ir iš dalies Žaslių seniūnijai) perduotos naujai Elektrėnų savivaldybei. 2000 m. įsteigta Pravieniškių seniūnija. 2009 m. vasario 1 d. įsteigtos seniūnaitijos, pavaldžios seniūnijoms (savivaldybės tarybos sprendimai kiekvienai seniūnijai priimti sausio 29 d., Nr. V17-3 iki V17-13).

|-
| 1950 m.  || 632 || || 25 apylinkės || 1 miestas (Kaišiadorys)
|-
| 1954 m.  || || || 10 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 925 || 44 777 || 17 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė (Žiežmariai)
|-
| 1963 m.  || || || 12 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1232 || 43000 || ||
|-
| 1970 m.  || 1200 || 41 625 || 12 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė
|-
| 1972 m.  || 1232 || || 12 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 3 miesteliai (Kruonis, Rumšiškės, Žasliai), 447 kaimai, 21 kaimo dalis, 22 viensėdžiai, 6 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1976 m.  || 1169 || 40 900 || 12 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 3 miesteliai, 443 kaimai, 22 kaimų dalys, 23 viensėdžiai, 6 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1979 m.  || || 41 813 || 11 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 476 kaimo vietovės
|-
| 1985 m.  || 1169 || || 11 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 3 miesteliai, 436 kaimai, 6 glžk. stočių gyvenvietės, 17 viensėdžių
|-
| 1989 m.  || 1167 || 40 216 || 9 apylinkės || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 438 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 1058 || 37 649 || 9 kaimo seniūnijos || 2 miestai (Kaišiadorys, Žiežmariai), 3 miesteliai, 359 kaimai, 13 viensėdžių, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 27 kaimų dalys 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų ir 48 seniūnaitijos || 2 miestai, 3 miesteliai, 372 kaimai, 15 viensėdžių, 2 glžk. stočių gyvenvietės Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 33 786 || 11 seniūnijų || 2 miestai, 3 miesteliai, 370 kaimų, 14 viensėdžių, 2 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2016 m.  || || || 11 seniūnijų || 2 miestai, 3 miesteliai, 394 kaimai, 17 viensėdžių, 2 glžk. stočių gyvenvietės Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 11 seniūnijų || 391 gyvenvietės, tarp jų – 2 miestai, 3 miesteliai, 7 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 29 835 || 11 seniūnijų || 2 miestai, 3 miesteliai, 304 kaimai, 6 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė 
|}

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 33 786 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 94,78 % (32 021);
 Rusai – 2,59 % (876);
 Lenkai – 1,04 % (351);
 Ukrainiečiai – 0,23 % (79);
 Baltarusiai – 0,23 % (78);
 Kiti – 1,13 % (381).2001 m. gyveno 37 649 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 95,25 % (35 862);
 Rusai – 2,73 % (1 027);
 Lenkai – 0,99 % (374);
 Ukrainiečiai – 0,28 % (104);
 Baltarusiai – 0,27 % (100);
 Kiti – 0,48 % (182).

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 81,5 %
 stačiatikiai – 1,5 %
 sentikiai – 0,6 %
 evangelikai liuteronai – 0,2 %
 musulmonai – 0,1 %
 kiti – 0,4 %
 netikintys/nenurodė – 15,7 %

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 2 miestai – Kaišiadorys ir Žiežmariai;
 3 miesteliai – Kruonis, Rumšiškės ir Žasliai;
 401 kaimas.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Kaišiadorys – 8380
 Pravieniškės – 3165
 Žiežmariai – 3158
 Rumšiškės – 1664
 Gudiena – 1325
 Stasiūnai – 657
 Dovainonys – 624
 Žasliai – 536
 Kruonis – 499
 Karčiupis – 413

 Administracija 

Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Kaišiadorių rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Kaišiadorių rajono savivaldybės administracija.

 Seniūnijos 

Rajone yra 11 seniūnijų. Jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Miestai, su kuriais Kaišiadorių rajono savivaldybė yra užmezgusi partnerystės ryšius:Miesto partneriai, Kaišiadorių rajono savivaldybė. Nuoroda tikrinta 2022-11-19.
  Tvistringenas, Vokietija, nuo 2002 m.
  Bendzinas, Lenkija, nuo 2004 m.
  Jegevos apskritis, Estija, nuo 2008 m.
  Hola Prystanė, Ukraina, nuo 2021 m.

 Švietimas ir ugdymas 
 Pagrindinis ir vidurinis ugdymas 
 Kaišiadorių Algirdo Brazausko gimnazija
 Kaišiadorių Vaclovo Giržado progimnazija
 Kaišiadorių jaunimo ir suaugusiųjų mokykla
 Kaišiadorių šv. Faustinos mokykla-daugiafunkcis centras
 Kruonio gimnazija
 Palomenės pagrindinė mokykla
 Paparčių pagrindinė mokykla
 Pravieniškių Stasio Tijūnaičio pagrindinė mokykla
 Rumšiškių vyskupo Antano Baranausko gimnazija
 Žaslių pagrindinė mokykla
 Žiežmarių gimnazija

 Ikimokyklinis ir pradinis ugdymas 
 Gudienos mokykla-darželis Rugelis
 Kaišiadorių lopšelis-darželis Spindulys
 Kaišiadorių lopšelis-darželis Žvaigždutė
 Stasiūnų mokykla-darželis Nykštukas
 Žaslių lopšelis-darželis Žaliasis klevelis
 Pakertų lopšelis-darželis
 Pravieniškių lopšelis-darželis Ąžuoliukas
 Rumšiškių lopšelis-darželis
 Žiežmarių mokykla-darželis Vaikystės dvaras
 Žiežmarių lopšelis-darželis Varpelis

 Šaltiniai 

 Kaišiadorių rajono archeologijos sąvadas (sud. Augustina Kurilienė). – Kaišiadorys: Kaišiadorių muziejus, 2009. – 400 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-646-35-8

 Nuorodos 

 Savivaldybės svetainė