Skėmiai

Skėmiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, prie geležinkelio (ruožo Kėdainiai–Radviliškis pusiaukelėje) ir kelių  ir . Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Yra Baisogalos mokyklos skyrius, biblioteka, paštas (LT-82028). Pro kaimą teka Dotnuvėlė.

miniatiūra|left|Sodybos
miniatiūra|left|Koplytėlė prie pagrindinio kelio
miniatiūra|left|Buvusi mokykla Skėmiuose

 Istorija 
Vienas seniausių Baisogalos parapijos kaimų. Minimas XVI a. pabaigoje, vedė ginčus su Liaudos bajorais dėl žemės ribų. Buvo karališkasis kaimas, mokėjo činšą tiesiai iždui. XIX a. pradžioje Skėmiai buvo didžiausia parapijos gyvenvietė, dydžiu lenkė Baisogalos ir Pociūnėlių miestelius. 1821 m. inventoriuje Skėmiuose surašytos 36 sodybos ir 282 gyventojai, 1855 m. kaimas valdė 372,1 kvadratinę dešimtinę ariamos žemės. 1843 m. įkūrus Kauno guberniją, tapo Šiaulių apskrities Skėmių valsčiaus centru (XX a. pradžioje valsčiaus centras perkeltas į Baisogalą).Vladas Žukas, Valsčius lietuvių periodikoje 1884–1919 metais. Monografija „Lietuvos valsčiai. Baisogala”. Vilnius: „Versmė”, 2014 m., p. 150. Nuoroda tikrinta 2025-09-17. 1871 m. per kaimą nutiestas Liepojos–Romnų geležinkelis, veikė Skėmių stotelė. 1909 m. kaimas degė, po gaisro paspartėjo kėlimasis į vienkiemius. 1914 m. Skėmiuose įvyko pirmas saviveiklininkų vaidinimas. 1923 m. kaime buvo 90 ūkių.Vytautas Damaševičius, Kaimas prie plento. Monografija „Lietuvos valsčiai. Baisogala”. Vilnius: „Versmė”, 2014 m., p. 938, 940. Nuoroda tikrinta 2025-09-17.

Sovietmečiu buvo apylinkės centras ir Skėmių kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė ryšių skyrius, felčerių ir akušerių punktas, nepilnoji vidurinė mokykla (nuo 1867 m. pradinė), kultūros namai, biblioteka (nuo 1948 m.). 2007 m. Skėmiuose buvo 201 sodyba.

Kaime stovėjo koplyčia, minima nuo 1782 m. Buvo medinė, dengta skiedromis. Joje laikytos pamaldos. Koplyčią mena jos vietoje pastatytas mūrinis koplytstulpis.

|}

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės