Šiaulių rajono savivaldybė

Šiaulių rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės vakaruose, Žemaitijos (maža rytinė dalis – Aukštaitijos) etnografiniame regione. Centras – Šiauliai, kurie turi atskiros savivaldybės statusą, todėl į rajono teritoriją neįeina.

Rajoną garsina Kryžių kalnas, kuriame 1993 m. apsilankė popiežius.

 Geografija 

Didesnioji rajono dalis yra Vakarų Žemaičių plynaukštėje, rytai – Mūšos–Nemunėlio žemumoje, šiaurė – Ventos vidurupio lygumoje. Aukščiausia vieta (161 m) yra į pietvakarius nuo Bubių, Blužgalio apylinkėse. Žemiausia vieta (82 m) yra į šiaurės rytus nuo Šakynos. Vyrauja žemdirbystei tinkamos lygumos.Šiaulių rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-13).

Pro rajoną teka Venta ir jos intakai Ringuva, Žižma, Mūšos intakai Einautas, Kulpė, Švėtės aukštupys, Dubysos aukštupys ir jo intakas Šiaušė. Telkšo 25 Šiaulių rajono ežerai, 18 tvenkinių (didžiausias – Bubių tvenkinys). Miškingumas – 31,8 %. Auga eglynai, mišrieji miškai, beržynai. Didžiausi miškai – Gruzdžių-Gubernijos, Gulbino, Rėkyvos, Paežerių.

Vidutinė sausio temperatūra -5,1 °C, liepos +16,5 °C. Per metus vidutiniškai iškrenta 583 mm. Vidutinis sniego dangos storis – 18 cm.

 Istorija 

Manoma, kad prie Šiaulių 1236 m. įvyko Saulės mūšis, kuris baigėsi žemaičių pergale prieš kalavijuočius. Šiauliai Viduramžiais buvo Žemaitijoje, tačiau mokesčius mokėjo Trakų vaivadijos Upytės pavietui. Nuo 1522 m. minimas LDK Šiaulių valsčius (pavietas), įsikūręs buvusios Šiaulių žemės teritorijoje. nuo 1616 m. šiaurinė dabartinės savivaldybės teritorijos dalis priklausė Šiaulių ekonomijai. 1775 m. Abiejų Tautų Respublikos Seimas vietoje Telšių apskrities įsteigė Šiaulių reparticiją, į kurią pavieto (valsčiaus) teisėmis įėjo ir Šiaulių pavietas. Nuo 1801 m. Šiaulių pavietas priklausė Vilniaus gubernijai, nuo 1842 m. gruodžio 18 d. Kauno gubernijai. 1915 m. vokiečių okupacinė valdžia sudarė Šiaulių apskritį, 1918–1919 m. į ją įsijungė 25 valsčiai, tarp jų ir Šiaulių, Meškuičių, Gruzdžių, Šakynos, Kuršėnų, Šaukėnų, Padubysio, Kužių ir Raudėnų valsčiai. 1950 m. birželio 20 d. apskritys panaikintos, o Lietuva padalinta Vilniaus, Kauno, Klaipėdos ir Šiaulių sritis. Šiaulių sritį sudarė 24 rajonai. 1953 m. sritys buvo panaikintos, pagrindiniu administraciniu-teritoriniu vienetu liko rajonai.

Šiaulių rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Šiaulių apskrities 36 apylinkių. Iki 1953 m. priklausė Šiaulių sričiai. 1959 m. pabaigoje perduotos panaikinto Žagarės rajono 2 apylinkės, 1962 m. prijungta didžioji dalis Kuršėnų rajono, dalis Užvenčio rajono ir Kelmės rajono 1 apylinkė; 1 apylinkė ir kitos dalis perduota Kelmės rajonui, 2 – Telšių rajonui. 1963 m. perduota dalis Mažeikių rajono gyvenviečių. 1968 ir 1981 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos. 1977 m. dvi apylinkės sujungtos į vieną.

Lietuvai atkūrus nepriklausomybę 1990 m. kovo 24 d. išrinkta Šiaulių rajono Liaudies deputatų taryba, nuo 1990 m. balandžio mėn. pavadinta Šiaulių rajono taryba. Šiaulių rajono savivaldybė įsteigta 1994 m. liepos 19 d. Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymu Nr. I-558 1994 m. liepos 19 d. Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymas nuo 1994 m. rugpjūčio 6 d. vietoje Šiaulių rajono. Faktiškai savivaldybė pradėjo veikti, kai po 1995 m. kovo 25 d. rinkimų pradėjo dirbti Šiaulių rajono savivaldybės taryba. 1995–2010 m. Šiaulių rajono savivaldybė kartu su kitomis 6 savivaldybėmis įėjo į Šiaulių apskritį ir buvo atstovaujama apskrities taryboje.

2002 m. patvirtintas Šiaulių rajono savivaldybės herbas. 2009 m. sausio 22 d. savivaldybės tarybos nutarimais įsteigtos 64 seniūnaitijos. 2023 m. Žaliūkės buvo prijungtos prie Šiaulių miesto.

|-
| 1950 m.  || 1143 || || 36 apylinkės ||
|-
| 1954 m.  || || || 19 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 1156 || 51 646 || 19 apylinkių ||
|-
| 1962 m. || 1961 || || 32 apylinkės || 1 miestas (Kuršėnai)
|-
| 1963 m.  || || || 13 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1815 || 55 200 || ||
|-
| 1970 m.  || 1800 || 53 618 || 13 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1972 m.  || 1790 || || 13 apylinkių || 1 miestas, 7 miesteliai (Gruzdžiai, Kairiai, Kurtuvėnai, Kužiai, Meškuičiai, Padubysys, Šakyna), 540 kaimų, 11 kaimų dalių, 29 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1976 m.  || 1792 || 53 200 || 12 apylinkių || 1 miestas, 7 miesteliai, 540 kaimų, 11 kaimų dalių, 29 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1979 m.  || || 51 609 || 11 apylinkių || 1 miestas, 579 kaimo vietovės
|-
| 1987 m.  || 1819 || 48 800 || 10 apylinkių || 1 miestas, 7 miesteliai, 472 kaimai, 10 viensėdžių, 2 geležinkelio stočių gyvenvietės
|-
| 1989 m.  || 1819 || 50 242 || 10 apylinkių || 1 miestas, 498 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 1807 || 51 620 || 9 kaimo seniūnijos || 1 miestas, 7 miesteliai (Bazilionai, Gruzdžiai, Kairiai, Kurtuvėnai, Kužiai, Meškuičiai, Šakyna), 484 kaimai, 14 viensėdžių, 23 kaimų dalys 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų ir 64 seniūnaitijos || 1 miestas, 7 miesteliai, 474 kaimai, 14 viensėdžių Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 44 332 || 11 seniūnijų || 1 miestas, 7 miesteliai, 477 kaimai, 14 viensėdžių 
|-
| 2016 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 miestas, 7 miesteliai, 497 kaimai, 14 viensėdžių Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 11 seniūnijų || 492 gyvenvietės, tarp jų – 1 miestas, 7 miesteliai, 10 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 40 917 || 11 seniūnijų || 1 miestas, 7 miesteliai, 387 kaimai, 6 viensėdžiai 
|}

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 44 332 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 96,97% (42990);
 Rusai – 1,87% (829);
 Ukrainiečiai – 0,15% (68);
 Čigonai – 0,12% (53);
 Lenkai – 0,12% (52);
 Baltarusiai – 0,11% (47);
 Latviai – 0,07% (31);
 Vokiečiai – 0,03% (14);
 Kiti – 0,56% (248).2001 m. gyveno 51 620 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 97,01% (50077);
 Rusai – 1,93% (995);
 Ukrainiečiai – 0,22% (113);
 Čigonai – 0,18% (91);
 Lenkai – 0,12% (62);
 Baltarusiai – 0,11% (55);
 Latviai – 0,1% (51);
 Vokiečiai – 0,06% (33);
 Kiti – 0,28% (143).

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 82,6 %
 stačiatikiai – 0,7 %
 sentikiai – 0,5 %
 evangelikai liuteronai – 0,3 %
 evangelikai reformatai – 0,1 %
 kiti – 0,6 %
 netikintys/nenurodė – 15,1 %

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Kuršėnai;
 7 miesteliai – Bazilionai, Gruzdžiai, Kairiai, Kurtuvėnai, Kužiai, Meškuičiai ir Šakyna;
 521 kaimas.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Kuršėnai – 10916
 Ginkūnai – 2901
 Kairiai – 1729
 Aukštelkė – 1216
 Gruzdžiai – 1187
 Vijoliai – 1065
 Kužiai – 1033
 Vinkšnėnai – 870
 Meškuičiai – 856
 Bubiai – 755

 Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Šiaulių rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Šiaulių rajono savivaldybės administracija.

Sovietmečiu atstovaujamoji valdžia buvo Šiaulių rajono Darbo žmonių deputatų taryba, rinkta iš LKP parinktų kandidatų. Vienoje vienmandatėje rinkimų apygardoje buvo renkamas vienas kandidatas be kitų kandidatų alternatyvos. Darbo žmonių deputatų taryba, nuo 1978 m. – Šiaulių rajono Liaudies deputatų taryba, veikė pagal Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo 1950 m. spalio 7 d. įsaku patvirtintus nuostatus. Vykdomoji valdžia – Šiaulių rajono Vykdomasis komitetas. Abi valdžias kontroliuojanti institucija – LKP Šiaulių rajono komitetas.

 Seniūnijos 

Rajone yra 11 seniūnijų, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Miestai, su kuriais Šiaulių rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Yolo County, Kalifornija, JAV
  Port-sur-Saone, Prancūzija
  Teterovas, Vokietija

 Švietimas ir ugdymas 

Šiaulių rajono savivaldybėje yra šios bendrojo lavinimo mokyklos:
 Aukštelkės pagrindinė mokykla
 Bazilionų mokykla-daugiafunkcinis centras
 Bridų pagrindinė mokykla
 Bubių mokykla
 Daugėlių pagrindinė mokykla
 Dirvonėnų mokykla
 Drąsučių pagrindinė mokykla
 Gilvyčių mokykla
 Ginkūnų Sofijos ir Vladimiro Zubovų mokykla
 Gruzdžių gimnazija
 Gruzdžių vaikų socializacijos centras
 Kairių pagrindinė mokykla
 Kuršėnų Lauryno Ivinskio gimnazija
 Kuršėnų Stasio Anglickio pagrindinė mokykla
 Kužių vidurinė mokykla
 Meškuičių gimnazija
 Naisių mokykla
 Pakapės pagrindinė mokykla
 Pavenčių vidurinė mokykla
 Raudėnų mokykla
 Šakynos pagrindinė mokykla
 Šilėnų pagrindinė mokykla
 Šiupylių pagrindinė mokykla
 Varputėnų pagrindinė mokykla
 Verbūnų pagrindinė mokykla
 Voveriškių pagrindinė mokykla
 Žarėnų pagrindinė mokykla
 Kurtuvėnų pradinė mokykla
 Micaičių pradinė mokykla

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Oficiali svetainė