Šalčininkai

Šalčininkai – miestas Lietuvos pietryčiuose, Vilniaus apskrityje, Lydos aukštumoje, 45 km į pietus nuo Vilniaus. Šalčininkų rajono savivaldybės ir seniūnijos centras, 11 seniūnaitijų (Bažnyčios, Centro, J. Sniadeckio, Naujakurių, Pamūrinės, Parko, Sodo, Šalčios, T. Kostiuškos, Užupio, Vilniaus). Vakarine miesto riba eina Vilniaus–Lydos geležinkelis (stotis Tartoke). Mieste stovi Šalčininkų Šv. apaštalo Petro bažnyčia (pastatyta 1835 m.), Šalčininkų Šv. Tichono maldos namai (nuo 1996 m.), paštas, rajono centrinė ligoninė, savivaldybė, pietryčiuose – Šalčininkų miškas.

Miestas yra lenkų kultūros centras – 71 proc. gyventojų yra lenkai.


 Etimologija 

Miesto vardas yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo pro miestą pratekančio Šalčios upelio. Vietovardžių daryba su priesaga -ininkai ypač būdinga Pietų Lietuvai.

Kryžiuočių minimas Šalčininkų vietovardis Salzininken anksčiau buvo klaidingai palaikytas Druskininkais.

 Geografija 

Šalčininkuose yra du tvenkiniai – Šalčios upės praplatėjimai: pirmasis yra arčiau centro ir mažesnis, antrasis – šiaurės rytuose ir didesnis. Pietuose yra pasienio kontrolės punktas Šalčininkai-Benekainys. Prie miesto yra įsikūręs gana didelis Šalčininkų kaimas.

 Istorija 

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose Šalčininkai minimi 1311 m. Petro Duisburgiečio kronikoje, kai teutonai su didele kariuomene nusiaubė Šalčininkų apylinkes. Vėliau jų puolimai pasikartojo dar 1378, 1382 ir 1394 metais. 1410 m. pastatyta pirmoji Šalčininkų bažnyčia. XV a. Šalčininkai tikriausiai jau buvo miestelis, kuriame gyveno lietuviai, totoriai. XIX a. Šalčininkai buvo miestelis ir dvaras Vilniaus apskrities Šalčininkų valsčiuje.

Miesto teises gavo 1956 m. gruodžio 28 d. Sovietmečiu veikė SDAALR () gamybinis kombinatas, gaminęs katerių korpusus ir kitus gaminius iš stiklo plastiko. Pastatyta rajono ligoninė, kino teatras „Šalčia“, kultūros namai.

2000 m. patvirtintas Šalčininkų herbas.

|}

miniatiūra|Miesto centras
miniatiūra|Kultūros centras
miniatiūra|J. Sniadeckio gimnazija
miniatiūra|Akmuo K. Kalinauskui (1999, aut. Walerian Januszkiewicz)
miniatiūra|Tvenkinys

 Gyventojai 

Pagal 2021 m. visuotinio gyventojų surašymo rezultatus, 12,2 proc. Šalčininkų rajono gyventojų yra gimę ne Lietuvoje. 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 6 358 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lenkai – 71,37 % (4538);
 Lietuviai – 13,79 % (877);
 Rusai – 7,12 % (453);
 Baltarusiai – 4,17 % (265);
 Ukrainiečiai – 1,04 % (66);
 Kiti – 2,5 % (159).2001 m. gyveno 6 722 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lenkai – 72,45 % (4870);
 Lietuviai – 12,73 % (856);
 Rusai – 7,48 % (503);
 Baltarusiai – 3,84 % (258);
 Ukrainiečiai – 1,23 % (83);
 Kiti – 2,26 % (152).

 Žymūs žmonės 
 Aronas Solcas (1872–1945), žymus sovietų partinis ir valstybės veikėjas
 Henoch Leibowitz (1918–2008), rabinas, mokytojas
 Edward Kozakiewicz (g. 1948), Lenkijos lengvaatletis
 Władysław Kozakiewicz (g. 1953), lenkų lengvaatletis, Maskvos olimpiados čempionas
 Robert Mickevič (g. 1969), žurnalistas, politikas

 Miestų partnerystė 

  Všchovas, Lenkija
  Podgurnės Tarnovas, Lenkija
  Lovičius, Lenkija
  Plonskas, Lenkija
  Stare Miastas, Lenkija
  Žninas, Lenkija
  Kazmežas, Lenkija
  Kadzidlas, Lenkija
  Ščitnas, Lenkija
  Hudė, Vokietija
  Arnažas, Prancūzija
  Fiume Venetas, ItalijaTarptautinis bendradarbiavimas, salcininkai.lt

 Švietimo ir ugdymo įstaigos 
 3 gimnazijos:
 Šalčininkų Lietuvos tūkstantmečio gimnazija
 J. Sniadeckio
 Šalčininkų Santarvės gimnazija
 Stanislavo Moniuškos menų mokykla
 Šalčininkų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

 Sportas 
 FK Šalčia Šalčininkai (futbolas)
 BC Šalčininkai (krepšinis)

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos