Molėtų rajono savivaldybė

Molėtų rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos rytuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Molėtai.

Molėtų rajone vyrauja smulkus ir vidutinis verslas, veikia 350 įvairių įmonių, mažai pramonės, todėl pagrindinė rajono vystymosi kryptis yra rekreacija.

 Geografija 

Molėtų rajono savivaldybės teritorija yra Aukštaičių aukštumoje. Didžiausias aukštis – 228 m, prie Kojeliškių kaimo. Sausio vidutinė temperatūra apie -4,5 °C, liepos 17,0 °C. Per metus iškrinta 650 mm kritulių.

Krašto gamta – ledynmečio padarinys,Molėtų rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-19). kraštas vaizdingas, tarp didesnių kalvų ir mažų kalvelių tyvuliuoja apie 300 ežerų (Molėtų rajono ežerai, didžiausi – Stirniai, Baltieji Lakajai ir Juodieji Lakajai, Galuonai, Kertuojai, Siesartis, Aiseto ir Asvejos dalys), ošia žali pušynai, į kuriuos vasarą susirenka daug turistų. Pro rajoną teka Virinta, Siesartis (Šventosios kairieji intakai).

Dirvožemiai daugiausia balkšvažemiai, rudžemiai, yra durpžemių. Miškai užima 28,6 proc. savivaldybės teritorijos; didžiausi – Poviliškio miškai, Rudesos miškai. Vyrauja pušynai, yra eglynų, drebulynų. Svarbiausios naudingosios iškasenos – smėlis ir žvyras.

Molėtų rajono savivaldybei priklauso:
 Labanoro ir Asvejos regioninių parkų dalys,
 Žalvarių geologinis draustinis,
 Kamastos kraštovaizdžio draustinis,
 Baldono geomorfologinis draustinis,
 Malkėstaičio hidrografinis draustinis,
 Virintos hidrografinis draustinis.

Gamtos paminklai: 3 botaniniai (Alkūnų, Beržos, Virintos ąžuolai), 8 geologiniai (Jurktiškio, Kreiviškių, Lakajos, Mindučių, Paduobužės, Skudutiškio, Trumponių akmenys ir Valiulio akmuo).

 Istorija 

Miškų, ežerų turtingose Molėtų apylinkėse žmonės gyveno jau prieš mūsų erą. Kauno istorijos muziejuje yra medžiagos apie naujojo akmens amžiaus (4000–2000 m. pr. m. e.) kaimų stovyklas Kulionyse (Inturkės seniūnija) ir Vorėnuose (Suginčių seniūnija). Apie senovės žmonių gyvenimą Molėtų apylinkėse byloja Rutėnų (Balninkų seniūnija), Avilčių (Alantos seniūnija) ir kiti senkapiai, Suginčių, Kulionių, Perkalių piliakalniai, kuriuose kasinėjant randama žmonių kaulų, namų apyvokos ir kitų daiktų.

Molėtų rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Utenos apskrities 30 apylinkių ir Širvintų apskrities 2 apylinkių. 1950–1953 m. priklausė Vilniaus sričiai. 1954 ir 1956 m. šiek tiek keitėsi rajono ribos. 1962 m. rajonui perduota Vilniaus rajono 5 apylinkės, Anykščių rajono 2 apylinkės ir Ukmergės rajono 1 apylinkė, taip pat dalis panaikinto Nemenčinės rajono. 1965 m. šiek tiek pakeistos ribos, 1971 m. panaikintos 2 apylinkės, 1977 m. kelios apylinkės sujungtos.

1995 m. įsteigta Molėtų rajono savivaldybė. 2009 m. sausio 29 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. B1-2 įkurtos 48 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 942 || || 32 apylinkės ||
|-
| 1954 m.  || || || 17 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 1000 || 37 123 || 16 apylinkių || 1 miestas (Molėtai)
|-
| 1963 m.  || || || 18 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1375 || 36 400 || ||
|-
| 1970 m.  || 1400 || 34 582 || 18 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1972 m.  || 1375 || || 16 apylinkių || 1 miestas, 5 miesteliai (Alanta, Balninkai, Dubingiai, Giedraičiai, Joniškis), 819 kaimų, 30 kaimų dalių, 133 viensėdžiai
|-
| 1976 m.  || 1368 || 31 900 || 15 apylinkių || 1 miestas, 5 miesteliai, 820 kaimų, 28 kaimų dalys, 133 viensėdžiai
|-
| 1979 m.  || || 31 208 || 13 apylinkių || 1 miestas, 986 kaimo vietovės
|-
| 1986 m.  || 1368 || || 12 apylinkių || 1 miestas, 5 miesteliai, 820 kaimų, 111 viensėdžių
|-
| 1989 m.  || 1368 || 27 324 || 11 apylinkių || 1 miestas, 921 kaimo vietovė
|-
| 2001 m.  || 1368 || 25 387 || 11 kaimo seniūnijų || 1 miestas, 5 miesteliai, 794 kaimai, 107 viensėdžiai, 27 kaimų dalys 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų ir 48 seniūnaitijos || 1 miestas, 5 miesteliai, 791 kaimas, 100 viensėdžių Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 20 700 || 11 seniūnijų || 1 miestas, 5 miesteliai, 791 kaimas, 98 viensėdžiai 
|-
| 2016 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 miestas, 5 miesteliai, 791 kaimas, 100 viensėdžių Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 11 seniūnijų || 890 gyvenviečių, tarp jų – 1 miestas, 5 miesteliai, 6 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 17 222 || 11 seniūnijų || 1 miestas, 5 miesteliai, 601 kaimas, 34 viensėdžiai 
|}

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 20 700 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 90% (18623);
 Lenkai – 6,34% (1313);
 Rusai – 2,52% (521);
 Baltarusiai – 0,22% (45);
 Ukrainiečiai – 0,11% (22);
 Vokiečiai – 0,08% (17);
 Kiti – 0,77% (159).2001 m. gyveno 25 387 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 88,29% (22413);
 Lenkai – 8,09% (2053);
 Rusai – 2,82% (717);
 Baltarusiai – 0,23% (59);
 Ukrainiečiai – 0,13% (32);
 Vokiečiai – 0,04% (9);
 Kiti – 0,41% (104).

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 88,1 %
 stačiatikiai – 1,0 %
 sentikiai – 0,9 %
 kiti – 0,3 %
 netikintys/nenurodė – 9,6 %

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Molėtai;
 5 miesteliai – Alanta, Balninkai, Dubingiai, Giedraičiai, Joniškis;
 928 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Molėtai – 5782
 Alanta – 773
 Giedraičiai – 553
 Suginčiai – 342
 Toliejai – 281
 Videniškiai – 280
 Joniškis – 245
 Balninkai – 238
 Inturkė – 237
 Verbiškės – 230

 Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Molėtų rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Molėtų rajono savivaldybės administracija.

 Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 11 seniūnijų, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Miestai, su kuriais Molėtų rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:Tarptautinis bendradarbiavimas, Molėtų rajono savivaldybė, 2022-07-20. Nuoroda tikrinta 2022-11-19.
  Makovas, Lenkija, nuo 1998 m.
  Horstelis, Vokietija, nuo 2006 m.
  Ludza, Latvija, nuo 2012 m.
  Ungenis, Moldova, nuo 2012 m.
  Romanivas, Ukraina, nuo 2017 m.
  Čchorocku, Sakartvelas, nuo 2019 m.

Molėtai – Baltijos miestų sąjungos narys.

 Švietimas ir ugdymas 

Molėtų rajono savivaldybėje yra šios mokyklos:
 Aukštaitijos profesinio rengimo centras
 Alantos gimnazija
 Balninkų pagrindinė mokykla
 Čiulėnų pagrindinė mokykla
 Dubingių pagrindinė mokykla
 Giedraičių Antano Jaroševičiaus vidurinė mokykla
 Inturkės pagrindinė mokykla
 Kijėlių specialusis ugdymo centras
 Kuolakasių pagrindinė mokykla
 Molėtų gimnazija
 Molėtų pagrindinė mokykla
 Molėtų rajono Joniškio vidurinė mokykla
 Molėtų vaikų savarankiško gyvenimo namai
 Skudutiškio pagrindinė mokykla
 Suginčių vidurinė mokykla
 Videniškių pagrindinė mokykla
 Žalvarių pagrindinė mokykla

 Ekonomika 

Visoje Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje pagaminama 0,3% Lietuvos pramonės produkcijos (2003 m.).Svarbiausios pramonės šakos – maisto (mėsos, konditerijos gaminių), trikotažo, siuvimo (bendrovės „Lelija“ Molėtų filialas), medienos apdirbimo pramonė. Yra statybos bendrovių („Molesta“, „Lakaja“, „Melinga“). Pramonės įmonių daugiausia Molėtuose.

Žemės ūkio naudmenos užima 47% savivaldybės teritorijos ploto, iš jų 81% – ariamoji žemė, 17% – pievos ir natūralios ganyklos, 2% – sodai ir uogynai (2005 m.). Ūkio vidutinis dydis 5,4 ha, 49,8% pasėlių užima javai, 29,2% – daugiametės žolės, 12,1% – bulvės. 2006 m. pagaminta 1,2% Lietuvos gyvulininkystės produkcijos (1,6% pieno). Veisiama 1,6% visą Lietuvoje veisiamų galvijų (0,1% karvių), 5,5% avių, 2,4% arklių, 1,1% ožkų, 0,8% kiaulių (2007 m.).

Per metus apsilanko apie 150 000 turistų, iš jų – 2 000 iš užsienio. Per Molėtų rajono savivaldybės teritoriją eina plentas Vilnius–Utena. Molėtų aerodromas yra Radžiūnuose.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Molėtų rajono savivaldybės svetainė 
 Molėtų kraštas 
 Molėtų žinios (Laikraštis Molėtų krašto žmonėms)
 „Vilnis“ (Molėtų krašto laikraštis)