Kelmės rajono savivaldybė

Kelmės rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Kelmė.

 Geografija 

Kelmės rajono savivaldybės teritorijos plotas – 1705 km² (2,6% Lietuvos ploto), iš jų: 2000 ha užima miestai ir gyvenvietės, 1800 ha – pramonės įmonės ir keliai, 99 100 ha – žemdirbystės plotai, 44 400 ha – miškai, 4000 ha – vandenys, 17 000 ha – kitos paskirties plotai. Per Kelmės rajoną buvo tiesiamas istorinis „Via Hanza“ kelias Berlynas–Sankt Peterburgas, dabar eina magistralė , Radviliškio–Tilžės geležinkelis.Kelmės rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-13).

Savivaldybės vakarinė dalis yra Vidurio Žemaičių aukštumoje (aukščiausia vieta – 204 m aukščio Spąsties kalva – prie Šlapgirės, į šiaurės vakarus nuo Užvenčio), kita dalis Rytų Žemaičių plynaukštėje, joje yra žemiausia vieta, pietuose, prie Dubysos, altitudė 66 m. Sausio vidutinė temperatūra – 5,0 °C, liepos 16,9 °C. Kritulių iškrinta 636–704 mm per metus.

Savivaldybės teritorija teka Dubysa su intakais Šiauše, Gryžuva, Kražante, Ventos aukštupys su intakais Ušna, Aunuva, Knituoja, Ganse, pietvakariniu pakraščiu – Ančia (Šešuvies intakas). Telkšo 47 Kelmės rajono ežerai, 10 tvenkinių. Didžiausi miškai – Vainagių, Patumšių, Padubysio, Tytuvėnų. Šiaurinėje dalyje yra Kurtuvėnų regioninis parkas.

Yra 53 ežerai, didžiausi – Gauštvinis, Gludas, Bridvaišis, Karklėnų ežeras, 10 tvenkinių, didžiausi – Aunuvėnų, Pašiaušės, Kentrių. Pelkės užima 6000 ha, didžiausios – Tytuvėnų ir Šiluvos tyreliai.

Miškingumas 25,4 %, 61,2 % miškų ploto užima spygliuočiai, 38,8 % – lapuočiai. Didžiausi miškai: Vyčių-Patytlaukio, Užpelkių, Papušio, Kūprės-Lembartiškės, Plykšilio, Žukiškės. Vidurinėje dalyje ir pietuose vyrauja balkšvažemiai, šiaurėje ir pietryčiuose – smėlžemiai, rytuose ir vakaruose – išplautžemiai, pelkėse – durpžemiai.

 Saugomos teritorijos
 Tytuvėnų regioninis parkas,
 Dubysos regioninis parkas,
 Kurtuvėnų regioninis parkas,
 Varnių regioninis parkas,
 Kražių Medžiokalnio botaninis draustinis,
 Šilkalnių geomorfologinis draustinis,
 Ventos ištakų hidrografinis draustinis,
 Kražantės hidrografinis draustinis,
 Šatrijos kraštovaizdžio draustinis,
 Girgždutės kraštovaizdžio draustinis,
 Gomertos kraštovaizdžio draustinis,
 Pakėvės telmologinis draustinis,
 Paginskių telmologinis draustinis.

Yra 4 gamtos paminklai: 3 geologiniai (Pašimšės (Ėrtelio), Oreliškės, Kriaučiaus akmenys) ir 1 hidrogeologinis (Svilės šaltiniai) bei 17 valstybės saugomų gamtos paveldo objektų: 14 botaninių (Didysis Gorainių, Elbarų, Jungirio, Kiaunorių, Pakarčemio, Panūdžių, Reibių, Spunsčio, Šventragių ąžuolai, Martyno, Napoleono, Perkūnkalnio, Storoji Tytuvėnų šilo, Šaukėnų pušys), 2 geologiniai (Velniakelio ir Tučkinės akmenų ruožai) ir 1 geomorfologinis (Pustlaukio duobė).

 Istorija 

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš panaikintos Kelmės apskrities 21 apylinkės. 1950–1953 m. priklausė Šiaulių sričiai. 1954 m. pakeistos rajono ribos. 1959 m. prijungta panaikinto Tytuvėnų rajono teritorija, 6 apylinkės perduotos Raseinių rajonui, 1 apylinkė – Radviliškio rajonui. 1962 m. prijungta dalis panaikintų Užvenčio rajono ir Varnių rajono, Telšių rajono 2 apylinkės, Šiaulių rajono 1 apylinkė ir kitos apylinkės dalis, Tauragės rajono 1 apylinkė; 4 apylinkės perduotos Telšių rajonui, 1 apylinkė – Šiaulių rajonui. 1968 m. šiek tiek keitėsi ribos, 1969 m. panaikintos 3 apylinkės.

1995 m. įkurta Kelmės rajono savivaldybė, pavaldi Šiaulių apskričiai. 2009 m. sausio 1 d. (vadovaujantis 2008 m. lapkričio 26 d. savivaldybės tarybos sprendimais T-379 iki T-389) įkurtos 46 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 600 || || 21 apylinkė || 1 miestas (Kelmė)
|-
| 1954 m.  || || || 14 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 1271 || 54 300 || 28 apylinkės || 2 miestai (Kelmė, Tytuvėnai)
|-
| 1962 m. || 963 || || 21 apylinkė || 2 miestai
|-
| 1963 m.  || || || 18 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1704 || 57 100 || ||
|-
| 1970 m.  || 1700 || 53 501 || 15 apylinkių || 3 miestai (Kelmė, Tytuvėnai, Užventis)
|-
| 1972 m.  || 1680 || || 15 apylinkių || 3 miestai, 6 miesteliai (Karklėnai, Kražiai, Lioliai, Pašilė, Šaukėnai, Žalpiai), 752 kaimai, 32 kaimų dalys, 99 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1976 m.  || 1705 || 48 500 || 14 apylinkių || 3 miestai, 6 miesteliai, 750 kaimų, 31 kaimų dalis, 100 viensėdžių, 2 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1979 m.  || || 46 609 || 12 apylinkių || 3 miestai, 889 kaimo vietovės
|-
| 1985 m.  || 1697 || || 12 apylinkių || 3 miestai, 6 miesteliai, 721 kaimas, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 72 viensėdžiai
|-
| 1989 m.  || 1705 || 43 336 || 9 apylinkės || 3 miestai, 817 kaimo vietovių
|-
| 2001 m.  || 1705 || 40 844 || 9 kaimo seniūnijos || 3 miestai, 6 miesteliai, 721 kaimas, 73 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės, 19 kaimų dalių 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų ir 46 seniūnaitijos || 3 miestai, 6 miesteliai, 711 kaimų, 68 viensėdžiai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 32 412 || 11 seniūnijų || 3 miestai, 6 miesteliai, 714 kaimų, 73 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2016 m.  || || || 11 seniūnijų || 3 miestai, 6 miesteliai, 721 kaimas, 72 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 11 seniūnijų || 788 gyvenvietės, tarp jų – 2 miestai, 7 miesteliai, 7 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 26 026 || 11 seniūnijų || 3 miestai, 6 miesteliai, 526 kaimai, 19 viensėdžių 
|}

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 32 412 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 97,79% (31697);
 Rusai – 1,42% (460);
 Ukrainiečiai – 0,05% (16);
 Lenkai – 0,04% (13);
 Vokiečiai – 0,04% (12);
 Kiti – 0,66% (214).2001 m. gyveno 40 844 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 97,97% (40015);
 Rusai – 1,53% (623);
 Lenkai – 0,05% (22);
 Ukrainiečiai – 0,05% (21);
 Čigonai – 0,05% (21);
 Kiti – 0,35% (142).

 Religinė sudėtis 

91,5% gyventojų – katalikai, 0,7% – stačiatikiai, 0,4% – sentikiai, 0,2% – evangelikai liuteronai (2001 m.).

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 3 miestai – Kelmė, Tytuvėnai ir Užventis;
 6 miesteliai – Karklėnai, Kražiai, Lioliai, Pašilė, Šaukėnai ir Žalpiai;
 817 kaimų.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Kelmė – 7688
 Tytuvėnai – 1850
 Užventis – 600
 Kražiai – 553
 Šaukėnai – 486
 Lioliai – 396
 Kukečiai – 365
 Naudvaris – 334
 Vaiguva – 318
 Verpena – 300

 Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Kelmės rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia Kelmės rajono savivaldybės administracija.

 Merai 
 Rimantas Motuzas (1991–1994)
 Zenonas Mačernius (1994–1995)
 Stasys Lekšas (1995–1997)
 Jurgis Staševičius (1997–2000)
 Zenonas Mačernius (2000)
 Kostas Arvasevičius (2000–2012)
 Vaclovas Andrulis (2012–2021)
 Ildefonsas Petkevičius (2021–)

 Seniūnijos 

Kelmės rajone yra 11 seniūnijų, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Miestai, su kuriais Kelmės rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Hohenlohekreis, Vokietija
  Hodmezėvašarhėjus, Vengrija
  Bilgorajus, Lenkija
  Šventainis, Lenkija
  Estra Geingė, Švedija
  Vartburgo apskritis, Vokietija
  Uogrė, Latvija

 Švietimas ir kultūra 

2005 m. savivaldybėje buvo Tytuvėnų žemės ūkio mokykla, gimnazija, 7 vidurinės, 15 pagrindinių, 15 pradžios mokyklų, jaunimo, specialioji, vaikų ir jaunimo sporto, meno mokyklos, du darželiai-mokyklos, 3 lopšeliai-darželiai, suaugusiųjų mokymo ir profesinio rengimo centrai, 5 ligoninės, 8 ambulatorinės gydymo įstaigos, 25 medicinos punktai, 2 vaikų globos įstaigos, 23 kultūros centrai, 32 bibliotekos.

 Muziejai 
 Kelmės krašto muziejus, jo padaliniai – Kražių, Užvenčio ir Šaukėnų kraštotyros muziejai,
 Tytuvėnų miško muziejus,
 Tytuvėnų žemės ūkio mokyklos kraštotyros muziejus,
 E. Digrevičienės kūrybos muziejus,
 M. Savickienės gamtos išdaigų muziejus,
 V. ir E. Venckų etnografinė sodyba.

 Bendrojo lavinimo mokyklos 
 Elvyravos pagrindinė mokykla
 Gailių pagrindinė mokykla
 Karklėnų pagrindinė mokykla
 Kelmės Aukuro pagrindinė mokykla
 Kelmės Jono Graičiūno gimnazija
 Kelmės Kražantės pagrindinė mokykla
 Kelmės specialioji mokykla
 Kolainių pagrindinė mokykla
 Kražių gimnazija
 Liolių pagrindinė mokykla
 Lykšilio pagrindinė mokykla
 Maironių pagrindinė mokykla
 Mockaičių pagrindinė mokykla
 Pakražančio gimnazija
 Paprūdžių pagrindinė mokykla
 Pašilės pagrindinė mokykla
 Ramoniškio pagrindinė mokykla
 Stulgių pagrindinė mokykla
 Šaltenių pagrindinė mokykla
 Šaukėnų Vlado Pūtvio Putvinskio vidurinė mokykla
 Tytuvėnų gimnazija
 Tytuvėnų jaunimo mokykla
 Užvenčio Šatrijos Raganos gimnazija
 Vaiguvos Vlado Šimkaus pagrindinė mokykla
 Vidsodžio pagrindinė mokykla
 Pagryžuvio pradinė mokykla

 Ekonomika 

Visoje savivaldybės teritorijoje pagaminama 0,2% Lietuvos pramonės produkcijos (2003 m.). Yra medienos apdirbimo (bendrovės „Medžio konstrukcijos“, „Vėjovirpa“, „Smidrūnas“, „Anakletas“) ir baldų („Nuošalė“) pramonė, mėsos gaminių („Molavena“, „Lisela“), pieno produktų („Kelmės pieninė“), durpių gavyba („Tytuvėnų durpės“). Apdirbamosios pramonės įmonių daugiausia yra Kelmėje ir Tytuvėnuose.

Žemės ūkio naudmenos užima 58,2% ploto, iš jų 75,1% ariamoji žemė, 23,8% pievos ir natūralios ganyklos, 1,0% – sodai ir uogynai. Ūkio vidutinis dydis 12,8 ha, vyrauja mišrios paskirties, pusiau natūriniai ūkiai, tiekiantys produkciją savo reikmėms. 60,8% pasėlių užima javai (vasariniai miežiai, žieminiai kviečiai, avižos, kvietrugiai), 23,7% daugiametės žolės, 6,0% bulvės, 1,6% pašariniai šakniavaisiai, 0,9% linai. Savivaldybės teritorijoje išauginama 11,0% visų Lietuvos bulvių, 5,4% linų, 3,0% lauko daržovių, 2,3% javų (2004 m.). 2004 m. pagaminta 2,9% Lietuvos gyvulininkystės produkcijos (3,7% pieno). Veisiama 7,9% visų Lietuvoje veisiamų avių ir ožkų, 3,6% galvijų (3,6% karvių), 3,2% arklių, 2,7% kiaulių (2005 m.).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Savivaldybės svetainė 
 Kelmiskiams.lt
 Kelmės krašto kultūros objektai 
 Kelmės krašto informacinis portalas