Kalvarijos savivaldybė

Kalvarijos savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje, Suvalkijos etnografiniame regione, pasienyje su Lenkija. Centras – Kalvarija.

2005 m. buvo ligoninė, 3 ambulatorinės gydymo įstaigos, 7 medicinos punktai, pensionas, vaikų laikinosios globos namai, dvi vidurinės, suaugusiųjų vidurinė, 5 pagrindinės, muzikos mokyklos, vaikų lopšelis-darželis, dvi ikimokyklinio ugdymo įstaigos, 5 bažnyčios, 14 kultūros centrų, 13 bibliotekų, Turizmo ir verslo informacijos, sporto, globos ir užimtumo centrai, Kalvarijos krašto etnografijos ir V. Svitojaus kaimo kapelos „Gegužio žiedai“ muziejai. 3 poilsiavietės – Kalvarijos pakraštyje, prie Jurgežerių (veikia vaikų vasaros poilsio stovykla Gintaras) ir Orijos ežerų.

 Geografija 

Plotas 440 km² (0,7 proc. Lietuvos ploto), teritorija yra Sūduvos aukštumoje, šiaurinėje dalyje vyrauja lyguminis, pietinėje – kalvotas reljefas. Didžiausias aukštis – 246,1 m (Aistiškių kalva) šiaurės vakaruose prie Aistiškių kaimo. Sausio vidutinė temperatūra – 4,6 °C, liepos 17,5 °C. Kritulių iškrinta 603–641 mm per metus. Pagrindinis kelias – „Via Baltica“.Kalvarijos savivaldybė. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-13).
 Vandenys. Per Kalvarijos savivaldybės teritoriją teka Šešupė ir jos intakas Kirsna. 32 ežerai, didžiausi – Orija, Reketijos ežeras, Janavas, Šarkis, Raudeniškių tvenkinys ir kiti tvenkiniai. Yra Sūsios, Raudenio pelkės.
 Dirvožemiai daugiausia išplautžemiai, šiaurės ir šiaurės rytų pakraštyje – rudžemiai, pelkėtose vietovėse yra durpžemių, kai kur – smėlžemių.
 Miškai (daugiausia mišrieji ir spygliuočių) užima 12,5% Kalvarijos savivaldybės teritorijos. Didžiausias yra Sūsninkų miškas, prie Lenkijos sienos driekiasi – 2000 ha bevardis miškų masyvas.
 Naudingosios iškasenos: durpės (Sūsios durpynas), smėlis, žvyras, molis.

Savivaldybės teritorijoje yra Aguonio geomorfologinis draustinis, Vyžupio šaltinis (hidrologinis gamtos paminklas), trys savivaldybės saugomi draustiniai.

 Istorija 

Savivaldybė buvo suformuota per savivaldybių reformą 1999 m. gruodžio 21 d. iš pietinės Marijampolės rajono dalies ir nedidelio ploto Vilkaviškio rajono pietryčiuose:
 Marijampolės rajono savivaldybės kadastrinės vietovės (Kalvarijos seniūnija, Liubavo seniūnija, Sangrūdos seniūnija): Akmenynai, Brukai, Jungėnai, Jusevičiai, Kalvarijos miestas, Liubavas, Mockai, Salaperaugis, Sangrūda, Senoji Radiškė, Tarprubežiai, Trakiškiai;
 Vilkaviškio rajono savivaldybės kadastrinė vietovė (dalis Bartninkų seniūnijos): Aistiškiai.

2009 m. rugpjūčio 28 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. T-49-11 įsteigta 14 seniūnaitijų.

|-
| 1999 m. || 459 || 15 000 || || 1 miestas (Kalvarija)
|-
| 2001 m.  || 441 || 13 883 || 4 kaimo seniūnijos || 1 miestas, 172 kaimai 
|-
| 2009 m.  || || || 4 seniūnijos ir 14 seniūnaitijos || 1 miestas, 167 kaimai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 12 056 || 4 seniūnijos || 1 miestas, 166 kaimai 
|-
| 2016 m.  || || || 4 seniūnijos || 1 miestas, 167 kaimai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 4 seniūnijos || 168 gyvenvietės, tarp jų – 1 miestas, 2 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 10 093 || 4 seniūnijos || 1 miestas, 142 kaimai 
|}

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 12 056 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,29 % (11851);
 Rusai – 0,71 % (86);
 Lenkai – 0,19 % (24);
 Ukrainiečiai – 0,09 % (11);
 Kiti – 0,69 % (84).2001 m. gyveno 13 883 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,6 % (13690);
 Rusai – 0,66 % (93);
 Lenkai – 0,19 % (27);
 Ukrainiečiai – 0,1 % (16);
 Baltarusiai – 0,1 % (14);
 Kiti – 0,3 % (43).

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 91,1 %
 stačiatikiai – 0,4 %
 kiti – 0,2 %
 netikintys/nenurodė – 8,1 %

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Kalvarija;
 172 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Kalvarija – 3982
 Jungėnai – 750
 Sangrūda – 313
 Jusevičiai – 297
 Mikalauka – 227
 Mockai – 200
 Sūsninkai – 189
 Liubavas – 188
 Brukai – 187
 Akmenynai – 172

 Administracija 

Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Kalvarijos savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Kalvarijos savivaldybės administracija.

 Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 4 seniūnijos, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Savivaldybės, su kuriomis Kalvarijos savivaldybė yra užmezgusi partnerystės ryšius:Bendradarbiavimas , Kalvarijos savivaldybė, 2022-08-24. Nuoroda tikrinta 2022-11-19.

  Suvalkai, Lenkija, nuo 2003 m.
  Sokulka, Lenkija, nuo 2003 m.
  Alpago savivaldybė, Italija, nuo 2005 m.
  Dambrava, Lenkija, nuo 2009 m.
  Punsko valsčius, Lenkija, nuo 2009 m.
  Bartėnų valsčius, Lenkija, nuo 2012 m.
  Seinai, Lenkija, nuo 2015 m.
  Suchovolios valsčius, Lenkija, nuo 2016 m.
  Štabino valsčius, Lenkija, nuo 2018 m.
  Venglineco valsčius, Lenkija, nuo 2019 m.

 Švietimas ir ugdymas 

Kalvarijos savivaldybėje yra šios bendrojo lavinimo mokyklos:
 Akmenynų pagrindinė mokykla
 Jungėnų pagrindinė mokykla
 Kalvarijos gimnazija
 Kalvarijos savivaldybės Sangrūdos gimnazija

 Ekonomika 

Visoje Kalvarijos savivaldybėje 2004 m. pagaminta 0,1% Lietuvos pramonės produkcijos. Vyrauja maisto (pienas, miltai, duonos ir pyrago gaminių), medienos apdirbimo pramonė.

Ūkio svarbiausia šaka – žemės ūkis, žemės ūkio naudmenos užima 73,4% savivaldybės teritorijos, iš jų 82,7% – ariamoji žemė, 16,3%-pievos ir natūralios ganyklos, 1,0% – sodai ir uogynai. Ūkio vidutinis dydis 10 ha. Savivaldybės teritorijoje 2004 m. išauginta po 0,8% Lietuvos javų, cukrinių runkelių ir bulvių, pagaminta 0,8% Lietuvos gyvulininkystės produkcijos (1,0% pieno).

Per Kalvarijos savivaldybės teritoriją eina automobilių magistralė Via Baltica, Kazlų Rūdos–Šeštokų geležinkelis. 1991–2006 m. veikė Lietuvos ir Lenkijos pasienio Kalvarijos (Budzisko) punktas.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Savivaldybės svetainė