Panevėžio rajono savivaldybė

Panevėžio rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos centrinėje dalyje, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Panevėžys (į savivaldybės teritoriją neįeina, kadangi turi atskiros savivaldybės statusą kaip Panevėžio miesto savivaldybė).

 Geografija 

Rajone žemdirbystės plotai užima 57,3 proc., miškai – 33,1 proc., vandenys – 2,1 proc., gyvenvietės – 2,1 proc. Panevėžio rajonas ribojasi šiaurėje – su Pasvalio ir Biržų, šiaurės rytuose – su Kupiškio, rytuose – su Anykščių, pietryčiuose – su Ukmergės, pietuose ir pietvakariuose – su Kėdainių, vakaruose – su Radviliškio ir Pakruojo rajono savivaldybėmis.

Rajono geografinė padėtis patogi: jis įsikūręs apie 150 km nuo pagrindinių Baltijos regiono centrų – Rygos, Vilniaus ir Kauno. Atstumas iki artimiausio Klaipėdos uosto – 250 km. Be to, rajonas yra šalia magistralės, turinčios kelių tinklą, einantį nuo Berlyno per Varšuvą, Kaliningradą, Klaipėdą, Liepoją, Rygą, Taliną, Peterburgą. Rajoną kerta Radviliškio–Daugpilio geležinkelis, jungiantis Daugpilį rytuose su Šiauliais vakaruose.Panevėžio rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-14).

Panevėžio rajonas yra Nevėžio žemumoje, priklausančioje Lietuvos Vidurio žemumai. Kraštovaizdyje vyrauja lygumos. Aukščiausia rajono vieta (88 m) yra paribyje su Ukmergės rajonu (ties Briežvalkiu), žemiausia (30 m), prie Nevėžio, Kėdainių rajono paribyje. Miškuose gausu medžiojamų žvėrių. Įsteigtas Krekenavos regioninis parkas. Dauguma archeologijos paminklų – laidojimo vietos (pilkapynai ir kapinynai). Stūkso 3 piliakalniai (garsiausias Upytės piliakalnis).

Pro rajoną teka Lėvuo su intaku Pyvesa ir Nevėžis su intakais Juoda, Upyte (kairieji), Juosta, Kiršinu (dešinieji). Telkšo 12 ežerų (Panevėžio rajono ežerai), 11 tvenkinių. Miškingumas – 30,8 %. Didžiausi miškai – Žalioji giria, Gilėnų, Gėlainių, Raguvos, Gustonių. Būdingi pušynai, eglynai, beržynai.

Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -5,5 °C, liepos +17,4 °C. Per metus iškrenta 618–642 mm kritulių. Vidutinis sniego dangos storis – 18 cm.

 Istorija 

Panevėžio rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Panevėžio apskrities 40 apylinkių ir Kupiškio apskrities 3 apylinkių. 1950–1953 m. priklausė Šiaulių sričiai. 1959 m. jam perduota panaikintų Troškūnų rajono 1 apylinkė ir Vabalninko rajono 1 apylinkė, Joniškėlio rajono 3 apylinkės. 1962 m. prijungtas Ramygalos rajonas ir Radviliškio rajono 2 apylinkės; 4 apylinkės perduotos Kėdainių rajonui. 1961, 1967, 1968, 1975, 1980 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos.

1995 m. įsteigta Panevėžio rajono savivaldybė. 2008 m. rugpjūčio 28 d. savivaldybės tarybanutarimu Nr. T-159  pakeitė kai kurių seniūnijų ribas ir numatė įsteigti Paįstrio seniūniją. 2009 m. rugpjūčio 20 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. T-203 įsteigtos 65 seniūnaitijos. 2010 m. sausio 1 d. įkurta Paįstrio seniūnija. 2019 m. rugsėjo 3 d. atnaujintos seniūnaitijų ribos.Panevėžio rajono savivaldybės mero potvarkis Nr. M-30

|-
| 1950 m.  || 937 || || 43 apylinkės ||
|-
| 1954 m.  || || || 12 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 977 || 51 775 || 12 apylinkių || 1 miesto tipo gyvenvietė (Naujamiestis)
|-
| 1962 m. || 1335 || || 17 apylinkių || 1 miesto tipo gyvenvietė
|-
| 1963 m.  || || || 13 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 2173 || 49 500 || ||
|-
| 1970 m.  || 2200 || 47 975 || 16 apylinkių || 1 miestas (Ramygala), 1 miesto tipo gyvenvietė
|-
| 1972 m.  || 2169 || || 16 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 8 miesteliai (Geležiai, Krekenava, Miežiškiai, Raguva, Šilai, Smilgiai, Vadokliai Velžys), 673 kaimai, 29 kaimų dalys, 129 viensėdžiai, 6 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1976 m.  || 2203 || 43 800 || 15 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 7 miesteliai, 672 kaimai, 30 kaimų dalių, 129 viensėdžiai, 6 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1979 m.  || || 43 941 || 13 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 823 kaimo vietovės
|-
| 1985 m.  || 2202 || || 13 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 8 miesteliai, 643 kaimai, 2 geležinkelio stočių gyvenvietės, 91 viensėdis
|-
| 1989 m.  || 2199 || 41 941 || 11 apylinkių || 1 miestas, 1 miesto tipo gyvenvietė, 747 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 2179 || 42 855 || 11 kaimo seniūnijų || 1 miestas, 8 miesteliai (Geležiai, Krekenava, Miežiškiai, Naujamiestis, Raguva, Smilgiai, Šilai, Vadokliai), 636 kaimai, 102 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės, 11 kaimų dalių 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų ir 65 seniūnaitijos || 1 miestas, 8 miesteliai, 635 kaimai, 98 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 39 011 || 12 seniūnijos || 1 miestas, 8 miesteliai, 627 kaimai, 97 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2016 m.  || || || 12 seniūnijų || 1 miestas, 8 miesteliai, 635 kaimai, 98 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 12 seniūnijų || 745 gyvenvietės, tarp jų – 1 miestas, 8 miesteliai, 12 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 35 426 || 12 seniūnijų || 1 miestas, 8 miesteliai, 482 kaimai, 49 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė 
|}

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 39 011 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 97,44% (38013);
 Rusai – 1,21% (472);
 Lenkai – 0,23% (91);
 Ukrainiečiai – 0,23% (88);
 Čigonai – 0,1% (40);
 Baltarusiai – 0,09% (34);
 Vokiečiai – 0,03% (13);
 Kiti – 0,67% (260).2001 m. gyveno 42 855 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 97,6% (41826);
 Rusai – 1,31% (562);
 Lenkai – 0,27% (116);
 Ukrainiečiai – 0,23% (98);
 Čigonai – 0,14% (61);
 Baltarusiai – 0,14% (58);
 Vokiečiai – 0,05% (20);
 Kiti – 0,27% (114).

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 84,4 %
 stačiatikiai – 0,5 %
 sentikiai – 0,3 %
 evangelikai reformatai – 0,1 %
 evangelikai liuteronai – 0,1 %
 kiti – 0,4 %
 netikintys/nenurodė – 13,8 %

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Ramygala;
 8 miesteliai – Geležiai, Krekenava, Miežiškiai, Naujamiestis, Raguva, Smilgiai, Šilai, Vadokliai;
 752 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Dembava – 2447
 Krekenava – 1375
 Velžys – 1291
 Ramygala – 1241
 Molainiai – 1100
 Piniava – 1065
 Vaivadai – 968
 Staniūnai – 834
 Bernatoniai – 799
 Naujamiestis – 792

 Administracija 

Rajono savivaldybės būstinė yra Panevėžyje. Atstovaujamoji valdžia – Panevėžio rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Panevėžio rajono savivaldybės administracija.

 Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 12 seniūnijų, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Miestai, su kuriais Panevėžio rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Het Biltas, Nyderlandai

 Kultūra 

Veikia 5 visuomeniniai muziejai, 12 kultūros centrų, per 200 meno mėgėjų kolektyvų.

 Švietimas ir ugdymas 

Panevėžio rajono savivaldybėje yra šios bendrojo lavinimo mokyklos:
 Berčiūnų pagrindinė mokykla
 Dembavos pagrindinė mokykla
 Geležių pagrindinė mokykla
 Jotainių pagrindinė mokykla
 Karsakiškio Strazdelio pagrindinė mokykla
 Katinų pagrindinė mokykla
 Krekenavos Mykolo Antanaičio gimnazija
 Kurganavos pagrindinė mokykla
 Linkaučių pagrindinė mokykla
 Miežiškių pagrindinė mokykla
 Naujamiesčio vidurinė mokykla
 Paliūniškio pagrindinė mokykla
 Paįstrio Juozo Zikaro vidurinė mokykla
 Raguvos gimnazija
 Ramygalos gimnazija
 Smilgių gimnazija
 Uliūnų pagrindinė mokykla
 Upytės Antano Belazaro pagrindinė mokykla
 Vadoklių vidurinė mokykla
 Velžio gimnazija
 Žibartonių pagrindinė mokykla

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Savivaldybės tinklalapis 
 Panevėžio rajonas: fotoalbumas (fot. Andrius Repšys, Arūnas Švelna, Gintaras Lukoševičius ir kt.). – Panevėžys: ARG ofsetas, 2006. – 59 p.: iliustr. – ISBN 9955-9828-7-X