Nuošliauža

miniatiūra|250px|right|Rekonstruoto šlaito nuošliauža prie Tauragės pėsčiųjų tilto 2020 m.Meilės alėjos nuošliauža užblokavo pasivaikščiojimų taką kurjeris.lt 2020-03-06

Nuošliauža – uolienų masės atitrūkimas ir nuslinkimas šlaitu žemyn dėl sunkio jėgos. Būna sausumos ir povandeninės.Nuošliauža. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-11-27. Nuošliaužos įvyksta dėl įvairių priežasčių, išsibalansavus natūraliai pusiausvyrai. Šios priežastys gali būti:
 padidėjęs šlaito statumas, dėl vykstančios erozijos,
 sumažėjusio uolienų patvarumo (vibracija, kritulių pagausėjimas, požeminio vandens prietaka),
 dėl seisminių smūgių,
 dėl žmonių veiklos.

Nuošliaužos gali vystytis pamažu, bet gali būti labai staigios. Staigių nuošliaužų pasekmės gali būti katastrofinės – sugriauti įvairūs pastatai, žmonių aukos ir kt. Nuošliaužos formavimosi procesas gali būti suskaidytas keliais etapais:
 Dalies šlaito atitrūkimas per pagrindinę plyšio plokštumą,
 Atitrūkusio šlaito slinkimas žemyn, išlaikant pirminę struktūrą,
 Pirminės struktūros suirimas.

Nuošliaužos formavimasis gali sustoti bet kuriame etape. Kartais neįmanoma nustatyti šių etapų. Tai atsitinka, pavyzdžiui, tada, kai nuošliaužos uolienos prisotintos vandeniu. Tokia nuošliauža vadinama purvo srautu. Purvo srautas gali judėti iki 100 km/h greičiu. Susidariusi laikina tėkmė griauna viską savo kelyje. Purvo srautai ugnikalnių aktyvumo zonose vadinami laharais. Laharai susiformuoja tada, kai po vulkano išsiveržimo nusėdę pelenai įmirksta nuo kritulių vandens. Smulkūs pelenai patys pavojingiausi, nes lengvai sudaro takią masę. Laharui nuslinkus ši masė sukietėja kaip cementas.
Nuošliaužos taip pat gali susiformuoti ir po vandeniu. Jos vadinamos turbididais. Jei pakankamai didelės – gali sukelti cunamius.

 Didžiausios nuošliaužos 
 Kinija 1920 m. žuvo per 200 000 žmonių
 Italija 1963 m. – 2 600 žmonių
 Peru 1970 m. – 18 000 žmonių
 Kolumbija 1985 m. – 23 000 žmonių

 Nuošliaužos Lietuvoje 
Lietuvoje taip pat pasitaiko nuošliaužų. Jos susidaro upių šlaituose, tvenkinių šlaituose ar kitose vietose. Dažniausiai susidaro dėl žmogaus ūkinės veiklos. Kelios nuošliaužos pridarė materialinių nuostolių, pažeidė statinius, keli pastatai sugriuvo. 1981 m. gruodį nuošliauža Vilniuje, Vilkpėdėje, pareikalavo žmonių aukų.Nustatyta, kokie didmiesčių šlaitai pavojingiausi. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2022-11-27.

 Taip pat skaitykite 
 Lavina

 Išnašos 



de:Bergsturz
no:Skred