Širvintų rajono savivaldybė

Širvintų rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos rytuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Širvintos.

 Geografija 

Rajonas įsikūręs abipus automagistralės ,Širvintų rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-14). jis ribojasi su Vilniaus, Kaišiadorių, Jonavos, Ukmergės, Molėtų rajonų ir Elektrėnų savivaldybėmis. Beveik visas rajonas yra Neries žemupio plynaukštėje, tik šiaurės rytuose ir pietryčiuose paviršius kyla į Aukštaičių aukštumą. Aukščiausia rajono vieta (170 m) yra šiaurėje, prie Kaugedų, žemiausia (46 m) – Neries pakrantėje pačiuose rajono vakaruose. Pietvakarine rajono riba teka Neris, per rajoną – jos intakas Musė ir Šventosios intakas Širvinta. Telkšo 27 ežerai (didžiausias – Alys), 7 tvenkiniai. Miškingumas – 27,7 %. Vyrauja pušynai, mišrieji miškai, yra eglynų, ąžuolynas. Didžiausi miškai – Bartkuškio, Alionių, Šešuolėlių. Būdingi velėniniai jauriniai lengvo priemolio dirvožemiai, taip pat yra pelkinių, velėninių glėjiškų sujaurėjusių, velėninių jaurinių glėjinių, aliuvinių dirvų.

Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -5,0 °C, liepos +17,4 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis – 649 mm. Vidutinis sniego dangos storis – 25 cm.

 Istorija 

Širvintų rajono savivaldybės teritorija nuo XVIII a. pabaigos priklausė Vilniaus apskričiai. XIX a. viduryje čia suformuoti šie valsčiai: Gelvonų (vakarinė rajono dalis, taip pat apėmė gretimas teritorijas Jonavos, Ukmergės rajonuose), Širvintų (šiaurinė dalis), Musninkų (pietinė dalis), Maišiagalos (pietrytinė dalis, taip pat apėmė teritorijas dab. Vilniaus rajone), Paberžės (rytinė dalis), Giedraičių (šiaurės rytinė dalis).

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Širvintų apskrities 31 apylinkės ir Ukmergės apskrities 1 apylinkės. Iki 1953 m. priklausė Vilniaus sričiai. 1955 m. jam perduotos panaikinto Smėlių rajono 4 apylinkės, 1 apylinkė perduota Nemenčinės rajonui. 1956 ir 1975 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos.

1962 m. gruodžio 8 d. rajonas panaikintas, teritorija prijungta prie Ukmergės rajono, tačiau 1965 m. sausio 7 d. vėl sudarytas iš Ukmergės rajono 7 apylinkių (Čiobiškio, Gelvonų, Kielių, Kernavės, Musninkų, Šešuolėlių, Viesų) ir Vilniaus rajono 1 apylinkės (Jauniūnų).

1995 m. įsteigta Širvintų rajono savivaldybė. 2009 m. rugpjūčio 24 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. 2-192 įsteigtos 36 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 808 || || 32 apylinkės ||
|-
| 1954 m.  || || || 17 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 943 || 26 024 || 19 apylinkių || 1 miestas (Širvintos)
|-
| 1962 m. || 890 || || 18 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1965 m. || || || 8 apylinkės || 1 miestas
|-
| 1967 m. || 905 || 24 100 || ||
|-
| 1970 m.  || 900 || 24 247 || 9 apylinkės || 1 miestas
|-
| 1972 m.  || 906 || || 9 apylinkės || 1 miestas, 5 miesteliai (Bagaslaviškis, Gelvonai, Kernavė, Musninkai, Zibalai), 366 kaimai, 25 kaimų dalys, 139 viensėdžiai, 1 viensėdžio dalis
|-
| 1976 m.  || 906 || 23 900 || 8 apylinkės || 1 miestas, 5 miesteliai, 364 kaimai, 28 kaimų dalys, 136 viensėdžiai
|-
| 1979 m.  || || 22 804 || 7 apylinkės || 1 miestas, 522 kaimo vietovės
|-
| 1987 m.  || 906 || 21 200 || 7 apylinkės || 1 miestas, 5 miesteliai, 364 kaimai, 93 viensėdžiai
|-
| 1989 m.  || 906 || 21 713 || 7 apylinkės || 1 miestas, 488 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 906 || 20 207 || 8 kaimo seniūnijos || 1 miestas, 5 miesteliai, 367 kaimai, 104 viensėdžiai, 12 kaimų dalių 
|-
| 2009 m.  || || || 8 seniūnijos ir 36 seniūnaitijos || 1 miestas, 5 miesteliai, 367 kaimai, 104 viensėdžiai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 17 571 || 8 seniūnijos || 1 miestas, 5 miesteliai, 365 kaimai, 103 viensėdžiai 
|-
| 2016 m.  || || || 8 seniūnijos || 1 miestas, 5 miesteliai, 367 kaimai, 105 viensėdžiai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 9 seniūnijos || 477 gyvenvietės, tarp jų – 1 miestas, 5 miesteliai, 4 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 15 023 || 9 seniūnijos || 1 miestas, 5 miesteliai, 295 kaimai, 47 viensėdžiai 
|}

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 17 571 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 87,02% (15 290);
 Lenkai – 9,27% (1628);
 Rusai – 2,08% (365);
 Baltarusiai – 0,47% (82);
 Ukrainiečiai – 0,36% (64);
 Kiti – 0,8% (142).2001 m. gyveno 20 207 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 86,64% (17507);
 Lenkai – 9,99% (2019);
 Rusai – 1,92% (387);
 Baltarusiai – 0,46% (93);
 Ukrainiečiai – 0,36% (73);
 Kiti – 0,63% (128).

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 87,0 %
 stačiatikiai – 1,0 %
 sentikiai – 0,3 %
 kiti – 0,6 %
 netikintys/nenurodė – 11,0 %

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Širvintos;
 5 miesteliai – Bagaslaviškis, Gelvonai, Kernavė, Musninkai ir Zibalai;
 483 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Širvintos – 5827
 Širvintos (kaimas) – 592
 Kabalda – 433
 Musninkai – 366
 Medžiukai – 341
 Vileikiškiai – 275
 Bartkuškis – 256
 Gelvonai – 245
 Družai – 243
 Kernavė – 238

 Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Širvintų rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Širvintų rajono savivaldybės administracija.

 Seniūnijos 

Savivaldybei priklauso 9 seniūnijos, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Miestai, su kuriais Širvintų rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Opegiordas, Norvegija
  Jaseneco valsčius, Lenkija
  Rakonevicės, Lenkija
  Charkovo rajonas, Ukraina

 Švietimas ir ugdymas 
 Barskūnų pagrindinė mokykla
 Bartkuškio mokykla-daugiafunkcis centras
 Čiobiškio pagrindinė mokykla
 Gelvonų gimnazija
 Musninkų Alfonso Petrulio gimnazija
 Širvintų Atžalyno progimnazija
 Širvintų Lauryno Stuokos-Gucevičiaus gimnazija
 Širvintų meno mokykla

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Savivaldybės svetainė