Bazilionai

Bazilionai (anksčiau Padubysys) – miestelis Šiaulių rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Bubių, prie senojo prekybinio ir pašto kelio Ryga–Tilžė, Dubysos dešiniajame krante, prie Dubysos ir Deglės santakos. Seniūnaitijos centras. Miestelyje stovi Bazilionių šv. Bazilijaus Didžiojo bažnyčia (nuo 1933 m.), yra Bazilionų vidurinė mokykla-darželis, biblioteka, paštas (LT-80010), visuomeninis centras, išlikęs Bazilionų dvaras.

miniatiūra|left|Miestelio centras: akmuo „Bazilionai 1586“

 Etimologija 

Nemažai painiavos kildavo ir tebekyla dėl miestelio pavadinimo. Gali būti, kad dar 1358 m. Vartbergės kronikoje minima Dubysos pilis (Dobitzen in Saulia) buvo dabartinių Bazilionų vietoje. Vėliau miestelis minimas tai Padubysiu, tai Bazilionais.

XVII a. dokumentuose miestelis vadinamas  arba Bazyliany (dėl čia įkurto Padubysio bazilijonų vienuolyno), 1749–1834 m. tiesiog Bazyliany, 1843 m. Подубисъ, 1900 m. Padubisiai, 1920–1933 m. Padubysis, Bazilainiai, 1939 m. Bazilionai. 1973 m. sausio 31 d. miestelis vėl pervadintas Padubysiu, tačiau 1989 m. liepos 28 d. gyventojų pageidavimu vėl grąžintas Bazilionų pavadinimas, kad miestelis nebūtų painiojamas su kitais Padubysiais. Padubysys yra vandenvardinis vietovardis, siejamas su pro čia tekančia Dubysa.

 Istorija 

Apylinkėse gausu archeologinių paminklų, pilkapių, kurių radiniai rodo, jog apylinkėse gyventa ankstyvojo geležies amžiaus laikais. Prie Dubysos yra suardyto piliakalnio liekanos. Archeologijos radiniai: II–III a. apskrita ir V–VI a. storagalės apyrankės, keletas IX–XII a. papuošalų.

Dabartinio miestelio vietoje būta Padagių, Daugeliškių ir Mikeliškių kaimų. 1586 m. minimas Padubysio dvaras ir kaimas. 1749–1836 m. veikė bazilijonų vienuolynas, todėl ilgainiui miestelis įgijo Bazilionų vardą.

1744 m. lapkričio 22 d. Abiejų Tautų Respublikos karalius Augustas III miesteliui suteikė prekybines privilegijas ir leido rengti turgus. 1749 m. Jonas ir Antanas Beinorai atsikvietė rytų apeigų vienuolius bazilionus ir užrašė jiems Mikeliškių kaimą, kuriame gyveno 49 vyrai ir 61 moteris. Antanas ir Jurgis Golonievskiai vienuoliams dovanojo Rimkiškių žemę. Vienuolyne gyveno 6 vienuoliai. 1773 m. jie įkūrė pradžios mokyklą, kuri 1793 m. pertvarkyta į šešiametę mokyklą, ją tais metais lankė 192 mokiniai, bet kai kuriais metais mokinių skaičius siekdavo ir 300. 1825 m. rusai mokyklą pavertė keturmete. Po 1832 m. sukilimo rusai nusavino vienuolyno turtus, vienuolius iškėlė į Vilnių, o vienuolyne apgyvendino stačiatikių vienuolius. 1835 m. vienuolynas ir mokykla likviduoti. Tais metais miestelyje buvo 19 dūmų, 14 ūkininkų ir 19 valakų žemės. 1836 m. vienuolyną ir miestelį valdė stačiatikių šventikas Kovalevskis. 1886 m. minima Bazilionų sinagoga.


1859 m. miestelyje buvo 46 gyventojai. 1864 m. įkurtas Padubysio valsčius, veikė valsčiaus įstaigos, odų dirbtuvė, plytinė. 1878 m. įsikūrė kooperatyvas, kuriam priklausė 179 nariai, jo metinė apyvarta siekė 174 961 rublių. Miestelis garsėjo savo turgumi, buvo Šiaulių apskrityje.

1905 m. lapkričio 26 d. miestelio ūkininkai užėmė valsčiaus būstinę, nutraukę valsčiaus teismą, išvaikė teisėjus, užantspaudavo spintą su teismo bylomis, atėmė raktus, išvaikė valsčiaus tarnautojus, užkalė būstinės langus, duris ir pastatė sargybą. Bet po savaitės revoliuciniai įvykiai buvo numalšinti.

1919 m. miestelio bažnyčia grąžinta katalikams, parapija priklausė Kurtuvėnų parapijai. 1938 m. bažnyčiai priklausė 2224 katalikai. Miestelis buvo priskirtas Kurtuvėnų valsčiui, bet 1930 m. atkurtas Padubysio valsčius, į kurį įėjo artimiausios Kurtuvėnų ir Pašiaušės valsčių gyvenvietės. Miestelyje buvo valsčiaus savivaldybė, mokykla, paštas, policijos nuovada, sveikatos punktas, kooperatyvas, smulkaus kredito draugija, veikė plytinė. 1923 m. miestelyje buvo 31 sodyba ir 191 gyventojas. 1940 m. gyventojų padaugėjo iki 250. Bronius Kviklys. Mūsų Lietuva, IV t. 180 psl.

Antrojo pasaulinio karo metais miestelis beveik nenukentėjo. 1950–1990 m. „Tarybinio artojo“ kolūkio centrinė gyvenvietė, nuo 1990 m. veikia žemės ūkio bendrovė.

|}

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Zigmantas Citavičius (1833–1863), dvarininkas, sukilėlis, karininkas
 Kazimieras Citavičius (1841–1930), dvarininkas, sukilėlis, karininkas
 Barbora Mejerytė (1898–1982), literatė, vertėja
 Vytenis Rimkus (1930–2020), profesorius
 Algimantas Augys (1942–), agronomas
 Antanas Sireika (1956–), krepšinio treneris
 Romualdas Ozolas (1939–2015), filosofas, pedagogas, politikos veikėjas

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Apylinkių žemėlapiai 
 Bazilionų fotografijos 
 Bazilionų miestelio bendruomenės tinklalapis