Kapčiamiestis

Kapčiamiestis – miestelis Lazdijų rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo sienos su Lenkija ir 7 km į šiaurę nuo sienos su Baltarusija, Baltosios Ančios ir Niedos upių santakoje (stovi Kapčiamiesčio tiltas). Seniūnijos, seniūnaitijos ir parapijos centras. Stovi medinė Kapčiamiesčio Dievo Apvaizdos bažnyčia (pastatyta 1956 m.), veikia Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės pagrindinė mokykla, paštas (LT-67039). Kapčiamiesčio plano struktūra spindulinė.

Į pietus nuo miestelio, Baltosios Ančios kilpoje yra akmens amžiaus gyvenvietė (Pinčiaragis). Aptinkama daug 12 tūkst. metų senumo radinių.


 Etimologija 

Miestelis pavadintas pagal vietos dvaro įkūrėjo pavardę (Kapčius arba Kapočius), pridedant -miestis (dvarininkinis vietovardis). Yra žinoma, kad XVI a. karaliaus raštininkas Kapočius valdė dvarą Veisiejo ežero saloje. Kita vertus, pirmas kamienas gali būti iš liet. kãpčius 'sukastas žemės kauburys (kaupas) lauko ribai, ežiai, sienai pažymėti, ežiaženklis, erekys'.

 Geografija 
miniatiūra|left|Kapčiamiesčio bažnyčia

Kapčiamiestis įsikūręs kelių Veisiejai–Sapackinė–Gardinas ir Seinai–Leipalingis sankryžoje. Pietuose plyti Kapčiamiesčio giria, netoli yra Veisiejų regioninis parkas, telkšo 717 ha Kapčiamiesčio tvenkinys.

 Istorija 

 Priešistorė 
Prie Kapčiamiesčio aptikta akmens amžiaus stovykla. Gyvenvietė 2007 m. tyrinėta archeologo E. Šatavičiaus. Tyrimų metu surasta titnaginių radinių, datuojamų finalinio paleolito laikotarpiu (X tūkst. m. pr. m. e.).

 LDK 
Gyvenvietė įsikūrė XVI a. pradžioje. 1516 m. Žygimantas Senasis dovanojo Pervalko valdytojui Sidorui Kapočiui girios plotą, kur jis įkūrė dvarą, vėliau prie jo išsiplėtė kaimas. XVIII a. Kapčiamiestį valdė Oginskiai. 1724 m. pastatyta koplyčia. 1777 m. atidaryta parapinė mokykla.

 Carinė okupacija 
Nuo XVIII a. pabaigos iki XX a. pradžios veikė metalo dirbinių įmonė. 1824 m. suręsta medinė bažnyčia. XIX a. per Kapčiamiestį ėjo svarbūs prekybiniai keliai. Amžiaus pabaigoje jis minimas kaip kaimas Seinų apskrityje, valsčiaus centras.

 Sovietinė okupacija 
1939 m. įsteigta biblioteka. 1939 m. rugpjūtį pasirašytas Ribentropo-Molotovo paktas nustatė, kad Kapčiamiestis kaip ir visa Lietuva atitenka Vokietijai; rugsėjo pabaigoje pasirašius papildomą Sienos ir draugystės sutartį, beveik visa Lietuva atiteko TSRS įtakos zonon, tačiau Kapčiamiestis (kaip ir Liudvinavas, Vilkaviškis) išliko vokiečių zonoje, bet šias žemes vėliau Stalinas atpirko. Per II pasaulinį karą beveik visai sunaikintas. Šalia miestelio yra per II pasaulinį karą žuvusių Kapčiamiesčio sovietų karių kapinės su paminklu.

1945–1949 m. sovietinė valdžia ištrėmė 33 gyventojus. Po karo Kapčiamiesčio apylinkėse veikė Dainavos apygardos Šarūno rinktinės partizanai. 1950–1992 m. Kapčiamiesčio kolūkio centrinė gyvenvietė. 1948 m. įkurti kultūros namai, felčerių punktas, yra parapiniai senelių namai, Lazdijų rajono ugdymo ir globos centras. 

Nuo 1976 m. vyksta Česlovo Sasnausko chorų festivalis. 1984 m. pradėtas kurti Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės muziejus.

 Atkurta nepriklausomybė 
Miestelyje įsikūrusi Lazdijų rinktinės Kapčiamiesčio užkarda. 2006 m. patvirtintas Kapčiamiesčio herbas. 2006–2007 m. pasienyje su Lenkija, Kauknorio kaimo ribose veikė Kapčiamiesčio-Berznyko pasienio punktas. 

Buvo planuojamas brigados dydžio karinis poligonas.

|}

 Kapinės 
 Kapčiamiesčio senosios kapinės
 Kapčiamiesčio žydų kapinės
 Kapčiamiesčio vokiečių karių kapinės
 Kapčiamiesčio sovietų karių kapinės

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 

 Emilija Pliaterytė (1806–1831) – grafaitė, kilusi iš garsios Pliaterių giminės, 1831 m. sukilimo dalyvė, palaidota senosiose miestelio kapinėse. Miestelyje yra E. Pliaterytės muziejus.
 Česlovas Sasnauskas (1867–1916) – kompozitorius, vargonininkas, choro dirigentas, dainininkas. Pažymėta vieta, kur buvo jo gimtasis namas.
 Veronika Povilionienė (g. 1946) – žymi lietuvių folkloro dainų atlikėja, mokėsi Kapčiamiesčio vidurinėje mokykloje.
 Petras Kadziauskas (g. 1902 m.) (kitais duomenimis gimė Vidugiriuose) Algis Uzdila. Vladą Pajaujienę išlydėjus  – agronomas ir mokslininkas.
 Mečislovas Bulaka (1907–1994), žymus lietuvių grafikas, scenografas.
 Juozas Zdebskis (1929–1986), kunigas, vienas žymiausių XX a. pokario disidentų ir kovotojų už tikinčiųjų teises.
 Antanas Olšauskas (1911–1994), miškininkas, dainininkas. Lietuvos nusipelnęs miškininkas (1965).
 Arvydas Gaičiūnas (1943–), cirko artistas, režisierius, sportininkas, akrobatikos sporto meistras (1959).

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 



 Miestelio svetainė
 Kapčiamiesčio pramonė