Arkties vandenynas

Arkties vandenynas – mažiausias žemės vandenynas. Plyti aplink Šiaurės ašigalį, į šiaurę nuo Eurazijos ir Šiaurės Amerikos. Jungiasi su Ramiuoju vandenynu Beringo sąsiauriu, su Atlanto vandenynu tarp Grenlandijos ir Skandinavijos.

Arkties vandenynas apima didelius plotus aplink šiaurės ašigalį ir pasižymi atšiauriomis klimato sąlygomis, ledų gausumu ir palyginti nedideliu gyliu. Su jūromis užima 14,75 mln. km². Vidutinis gylis – 1 225 m, giliausia vieta – Grenlandijos jūroje riftiniame lūžyje tarp Grenlandijos ir Amundseno dubumų (5 550 m). Šią vietą 2019 m. rugpjūčio 24 d. pasiekė ir išmatavo Viktoras Veskovo su savo ekspedicija.

Dėl gausybės plaukiojančių lyčių, ledkalnių, didžiulių ledo plotų, šis vandenynas buvo pavadintas „Šiaurės ledinuotasis vandenynas“. Vėliau pervadintas Arkties vardu ( – lokys, „Didžiojo Lokio žvaigždynas“), nes plyti po „Didžiojo Lokio žvaigždynu“, t. y. tolimoje šiaurėje.

Klimato ypatybes Arkties vandenyne nulemia poliarinė vandenyno padėtis. Virš jo vyrauja arktinės oro masės. Vidutinė oro temperatūra svyruoja nuo -20 iki -40 °C, o vasarą artima 0 °C. Vasarą dažni rūkai. Arkties vandenyną gerokai sušildo šiltesni Atlanto ir Ramiojo vandenyno vandenys. Būdingiausia vandenyno ypatybė – ledynai, kurie čia susidaro dėl žemos temperatūros ir palyginti nedidelio paviršinio vandens druskingumo, nes vandenį nugėlina iš žemynų sutekančios vandeningos upės. Pastarąjį dešimtmetį ledas labai suplonėjo ir, jei klimatas ir toliau šiltės, vasarą gali visai ištirpti.

Vandenyno pakrantės daugiausia žemos ir tik vietomis kalnuotos. Gausu salų – Naujojo Sibiro, Špicbergeno salynas, Naujosios Žemės ir kt. Dėl atšiaurių klimato sąlygų pakrantės ir salos mažai apgyvendintos.

Arkties vandenyno šelfe atrasta įvairių naudingųjų iškasenų: naftos ir gamtinių dujų telkinių, gausu įvairių rūdų ir kt., tačiau biologiniai turtai nėra gausūs. Paatlantės rajone žvejojama, renkami dumbliai, medžiojami ruoniai, tačiau griežtai draudžiama banginių medžioklė.

 Vandenynui priklausančios jūros 

 Pakraščio jūros (iš vakarų į rytus):
 Norvegijos jūra
 Barenco jūra
 Karos jūra
 Laptevų jūra
 Rytų Sibiro jūra
 Čiukčių jūra
 Boforto jūra
 Linkolno jūra
 Grenlandijos jūra

 Vidinės ir tarpsalinės jūros:
 Baltoji jūra
 Bafino jūra
 Gustavo Adolfo jūra
 Pečioros jūra
 Vandelio jūra

 Didžiausios vandenyno salos 

 Grenlandija
 Bafino Žemė
 Viktorijos sala
 Elsmyro Žemė
 Devono sala
 Bankso sala
 Naujoji Žemė
 Vakarų Špicbergenas

 Stambiausios upės įtekančios į vandenyną 
 Obė
 Jenisejus
 Lena
 Makenzis

 Šaltiniai