Zagrebas

Zagrebas – Kroatijos sostinė ir didžiausias miestas. Jis yra šalies politinio, ekonominio ir kultūrinio gyvenimo centras. Miestas įsikūręs pietinėje Medvednicos kalno papėdėje, šiauriniame Savos krante, 120 metrų virš jūros lygio. Šiame Vidurio Europos mieste, kuris yra žemyninės Kroatijos centre, susitinka rytų ir vakarų Europa. Yra universitetas (įkurtas 1669 m.), operos rūmai, muzikos ir meno akademijos, Kroatijos mokslų akademija, bibliotekų, 21 muziejus ir 10 teatrų.

Miestas yra padalytas į du didelius rajonus: senamiestį (Gornji Gradas arba Aukštutinis miestas), kuriam priklauso du ant kalvų išsidėstę rajonai (Gradecas ir Kaptolas), ir modernius rajonus (Donji Gradą arba Žemutinį miestą) lygumoje. Aukštutinio ir žemutinio miesto sankirtoje plyti didelė aikštė, skirta Kroatijos gubernatoriui Jelačiciui (Trg bana Jelačica). Senamiestyje įsikūrę pagrindiniai religinės, politinės ir administracijos valdžios centrai. Modernesnėje miesto dalyje yra muziejai, Nacionalinis teatras, Senųjų meistrų galerija, Moderniosios dailės galerija. Į pietus nuo sodų yra su skulptūromis Botanikos sodas.

 Istorija 

Miesto apylinkėse žmonių gyventa dar neolito laikotarpiu. Romėnai netoli dabartinio miesto buvo įkūrę Andautoniją (dabar Šćitarjevo kaimas), kuri egzistavo I–V a. Slavų gentys čia gyveno jau VI a. Jie įkūrė tvirtovę ir pavadino Gradec; netoliese jie įkūrė religinį miestelį Kaptol, kuriame 1094 m. Vengrijos karalius Vladislovas I Šventasis, grįžęs iš karo su Kroatija, įsteigė vyskupiją. Miestai plėtėsi, riba tarp jų buvo Medveščako upelis. X a. Gradecas paskelbtas Kroatijos karalystės sostine. bet XI a. Kroatija atiteko vengrams. Abu miestus užpuolė totoriai 1242 m. Vengrijos karalius Bela IV atsidėkodamas už saugų prieglobstį nuo totorių Gradecą tais metais paskelbė laisvuoju karališkuoju miestu, kuris pavaldus tik karaliui, o jo gyventojai turėjo didelę veiklos laisvę.

Kroatijos banas Josipas Jelačičius 1850 m. Gradecą ir Kaptolą sujungė į vieną miestą – Zagrebą (). Šis pavadinimas neformaliai buvo vartojamas abiem susijungusiems miestams jau nuo XVII a. Pirmuoju Zagrebo meru tapo paskutinis Gradeco meras Janko Kamaufas. 1862 m. geležinkelis sujungė Zagrebą su Sisaku ir Zidani Mostu. 1863 m. atidaryta degių dujų gamykla. 1867 m. Zagrebas tapo Kroatijos ir Slavonijos regiono Austrijos-Vengrijos sudėtyje sostine. 1878 m. mieste buvo pradėtas tiekti geriamas vanduo. Nuo žemės drebėjimo 1880 m. iki Pirmo pasaulinio karo Zagrebas suklestėjo ir įgijo dabartinį pavidalą. 1918 m. įėjo į Serbų, kroatų ir slovėnų karalystę (nuo 1929 m. – Jugoslavija), po 1991 m. – nepriklausomos Kroatijos sostinė.

2020 m. Zagrebą sudrebino 5,5 balų žemės drebėjimas. Nukentėjo įvairūs istoriniai pastatai. Nukentėjo vienas katedros bokšto kryžius. Tai buvo stipriausias žemės drebėjimas nuo 1880 m.

 Sportas 

Mieste 1976 m. vyko V Europos futbolo čempionatas.

 Futbolas 

 HŠK Concordia Zagreb
 NK Croatia Sesvete
 NK Dinamo Zagreb
 NK Dubrava Zagreb
 HŠK Građanski Zagreb (1911–1945)
 HAŠK Zagreb
 NK Hrvatski Dragovoljac
 NK Lokomotiva Zagreb
 NK Lučko Zagreb
 NK Trešnjevka Zagreb
 NK Zagreb
 Zagreb XI
</div>

 Miestai-partneriai 
Zagrebo miestai-partneriai:Gradovi prijatelji 
  15px Maincas (1967.)
  15px Sankt Peterburgas (1968.)
  15px Trumsė (1971.)
  15px Kiotas (1972.)
  15px Krokuva (1975.)
  15px Lisabona (1977.)
  15px Pitsbergas (1980.)
  15px Šanchajus (1980.)  15px Bolonija, Italija (1984.)
  15px Budapeštas (1994.)
  15px Viena (1994.)
  15px Sarajevas (2001.)
  15px Liubliana (2001.)
  15px Belgradas (2003.)
  15px Podgorica (2006.)
  Ankara (2008)
  15px Londonas (2009.)

 Galerija 

 Šaltiniai 

Kategorija:Sostinės
Kategorija:Zagrebas
Kategorija:Kroatijos miestai
Kategorija:Kroatijos apskritys