Rietavas

Rietavas – miestas Žemaitijoje, Telšių apskrityje, 25 km į pietus nuo Plungės. Išsidėstęs Žemaičių aukštumos rytuose ir Endriejavo kalvagūbrio vakaruose. Rietavo savivaldybės centras, Rietavo miesto seniūnija, apylinkių seniūnijos centras. Stovi Rietavo Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia (pastatyta 1873 m.), Oginskių dvaras, Oginskių koplyčia. Veikia Oginskių kultūros istorijos muziejus, ligoninė, kultūros centras, paštas (LT-90018). Aplink miestą plyti Rietavo miškai, už 9 km į šiaurės vakarus nuo Rietavo išteka Jūra (upė).

Per miestą eina , o į pietus nuo Rietavo susikerta su , prasideda rajoniniai keliai  ir .


 Etimologija 

Vietovardžio kilmė neaiški. Kazimieras Būga iškėlė hipotezę, kad Rietavas – tai sulenkinta (Retowo) žemaitiško pavadinimo Rietuva lytis (esą sulenkinta dėl Oginskių įtakos). Rietuva, savo ruožtu, galėtų būti kildinama iš bendrinio žodžio rietuvė – „ko nors (paprastai malkų) tvarkingai sukrauta krūva; taisyklinga forma sudėta statybinė medžiaga. Tačiau pastarasis žodis yra aptinkamas rytų Lietuvoje, o ne Žemaitijoje – šiose vietose tam vartojamas žodis rieklė, nors ir esama žodžio rieti – „dėti malkas į riekeles, dailiai, tvarkingai krauti“. Tačiau 1253 m. minint Retowe yra mažai tikėtina, kad lietuviai gaminosi medžio kuro atsargas tokiu būdu. Apskritai, K. Būgos versijai labai stinga svarių argumentų.

Gali būti, kad tai besąs senoviškas baltiškas pavadinimas, nors priesaga ir atrodo kaip slaviška. Tokiu atveju šaknis riet- galėtų būti siejama su jau minėtu rieti, rietuoti – „šleivoti, eiti“, rietėti – „riedėti, ristis“, rietas – „šlaunis, kulšis, staibis; koja“.

 Istorija 

Minimas nuo 1253 m. Viduramžiais priklausė Ceklio žemei. 1527 m. minimas Rietavo valsčius ir miestelis, 1529 m. pastatyta pirmoji Rietavo bažnyčia, nuo 1533 m. žinomas kaip miestas. 1667 m. minimas Rietavo pavietas. Gyvenvietė garsėjo prekymečiais. Spėjama, kad apie 1700 m. per Rietavą į Lietuvą iš Europos įvežtos bulvėsV. Daugirdaitė-Sruogienė. Lietuvos istorija. Vilnius, „Vyturys“, 1990. 195 psl.. Magdeburgo teisės suteiktos 1792 m.

XIX a. Rietavas buvo svarbus švietimo centras, kadangi 1812–1909 m. jis priklausė Oginskiams, puoselėjusiems kultūra ir švietimą. Irenijus Oginskis pasistatė rezidenciją, iškilo dvaro rūmai, Rietavo bažnyčia, I. Oginskis palaikė 1831 m. sukilimo idėjas, Rietave veikė sukilėlių amunicijos ir ginklų fabrikas. Sukilimui pralaimėjus, 1835 m. I. Oginskis reformavo baudžiavinį valstiečių valdymą ir įvedė savivaldą. Vakarų Europos pavyzdžiu jis stengėsi plėtoti pramonę – čia įkurta geležies liejykla, žemės ūkio padargų fabrikas, lentpjūvė. Amžiaus viduryje didikai įkūrė žemės ūkio mokyklą, kuri veikė 1859–1863 m.

Rietavas XIX a. pabaigoje tapo pažangių to meto technologijų diegimo pirmūnu. 1882 m. į Plungę (dar vienus Oginskių rūmus) nutiestas pirmoji Lietuvoje telefono linija. 1892 m. čia pradėjo veikti pirmoji elektrinė Lietuvoje, 1892 m. balandžio 17 d. per Velykas Rietavo dvare, parke ir bažnyčioje įžiebtos pirmosios Lietuvoje elektros lemputės. XIX a. miestelis priklausė Raseinių apskrities Labardžių valsčiui.

1874–1903 m. Rietave veikė muzikos mokykla. 1883 m. organizuotas 60 žmonių simfoninis orkestras. Oginskių galybė išblėso, kai 1909 m. mirė Bogdanas Oginskis. Po to rūmuose įvykęs didelis gaisras sunaikino per ilgus metus kauptus meno kūrinius ir vertingą biblioteką. Pokario metais apylinkėse veikė Žemaičių apygardos, Šatrijos partizanų rinktinės partizanai. 

1928 m. pastatytas Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečio paminklas su Laisvės skulptūra (manoma, aut. Bronius Pundzius). Jo pjedestalui panaudotas plento volas, kuriuo lygintas 1852 m. tiestas kelias į Endriejavą, vėliau voluoti gatvių grindiniai. Sovietmečiu monumentas sunaikintas, tačiau istorinis volas išliko. 1992 m. paminklas atstatytas kiek kitoje vietoje, aikštės centre. Išliko beit midrašas, stovėjęs prie Rietavo sinagogos.

1939 m. šalia Rietavo baigtas tiesti magistralinis Žemaičių plentas, per Jūrą pastatytas Rietavo tiltas. Liepos 9 d. miestelio turgaus aikštėje vyko vienas iš oficialių plento atidarymo renginių. Į didžiuosius atlaidus priminusias iškilmes buvo atvykęs valstybės prezidentas Antanas Smetona su ministrų, vyskupo ir kitų svečių palyda.Prieš 85-erius metus iškilmingai atidarytas Žemaičių plentas ebus.lt. Nuoroda tikrinta 2025-07-22

Sovietmečiu veikė tarybinis ūkis-technikumas, įkurtas Rietavo dvaro pastatuose (likę tik fragmentai), prie technikumo pastatytas mokymo kompleksas.

1996 m. patvirtintas dabartinis Rietavo herbas.

|}

 Švietimo ir ugdymo įstaigos 

 L. Ivinskio gimnazija
 „Aušros“ katalikiška vidurinė mokykla
 Žemaitijos kolegija (aukštoji neuniversitetinė mokykla)
 Plungės technologijų ir verslo mokyklos filialas
 Rietavo meno mokykla 
 Rietavo savivaldybės Irenėjaus Oginskio viešoji biblioteka

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 3 251 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 97,66% (3175);
 Rusai – 0,58% (19);
 Kiti – 1,75% (57).2001 m. gyveno 3 979 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,89% (3935);
 Rusai – 0,68% (27);
 Kiti – 0,43% (17).

 Žymūs žmonės 
 Bogdanas Oginskis (1848–1909), kunigaikštis.
 Albertas Surkovas (1848–1917), Rusijos imperijos Archangelsko srities verslo magnatas.
 Mykolas Oginskis (1849–1902), kunigaikštis, visuomenės veikėjas.
 Elie Susman (1880–1957) – Pietų Afrikos Respublikos verslo magnatas.
 Eduardas Cinzas (1924–1996), išeivijos rašytojas (gyveno Belgijoje), gimęs ir palaidotas Rietave.
 Adelbertas Nedzelskis (1933–2025), menotyrininkas, muziejininkas, dailininkas.
 Stasys Žlibinas (g. 1936 m.), poetas, dainų žodžių autorius.
 Povilas Stankus (1939–2025), teatro ir kino aktorius.
 Egidijus Domeika (1954–1998), baleto artistas, baletmeisteris, choreografas.
 Balys Vaitkus (g. 1963 m.), vargonininkas, pianistas, klavesinininkas.
 Diana Žiliūtė (g. 1976 m.), dviratininkė.

 Miestų partnerystė 
  Gulbenė, Latvija
  Zarbekas, Vokietija (šiame Vokietijos mieste veikia Partnerystės su Rietavu sąjunga Partnerschaftsverein-rietavas-saerbeck.de)
  Kentšynas, Lenkija
  Karlshamnas, ŠvedijaTarptautinis bendradarbiavimas, rietavas.lt

 Sportas 

1974 m. pastatytas Rietavo futbolo stadionas su lengvosios atletikos sektoriais.

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Apie Rietavą 
 Trumpa istorija 

 Kultūros objektai 
 Apie Rietavą
 Rietavo parkas 
 Apie Oginskius ir spaudos draudimą 
 Rietavo istorijos muziejus
 Rietavo istorijos muziejus .
 Oginskių kultūros istorijos muziejus