Baltijos krepšinio lyga

Baltijos krepšinio lyga – buvusi tarptautinė krepšinio lyga, kurioje daugiausiai dalyvavo Lietuvos, Latvijos ir Estijos stipriausi klubai iš nacionalinių čempionatų. Kartu su BBL vyko ir nacionaliniai kiekvienos šalies čempionatai.

 Turnyro sistema 
Sistema keitėsi kasmet.

Pirmajame BBL sezone (2005 m.) buvo du divizionai. Antrojo diviziono komandos buvo suskirstytos į 2 grupes, 8 pajėgiausios komandos pateko į atkrintamąsias varžybas, o 4 pajėgiausios varžėsi finaliniame ketverte. Pirmajame divizione 4 pajėgiausios komandos iš karto pateko į finalo ketvertą. Antrąjį sezoną (2005–2006 m.) liko tik vienas divizionas, vietoj finalo ketverto atsirado finalo šešetas, į kurį iš karto pateko 6 pajėgiausios komandos. 2006–2007 sistema nepakito.

2007/2008 m. elitiniame (pirmajame) divizione dėl čempionų titulo kovojo 10 klubų (2006–2007 m. 9 praėjusių metų stipriausi klubais ir 1 Lietuvos klubas gavęs vardinį pakvietimą). Antrasis divizionas tapo „Iššūkio turnyru“, kurio 1 vietą užėmęs klubas patenka į stipresnį divizioną. Antrą vietą užėmęs klubas meta iššūkį 9 vietą užėmusiam elitinio diviziono klubui. Žaidžiama 2 rungtynes, kurių nugalėtojas žaidžia elitiniame divizione. „Iššūkio turnyre“ dalyvauja įvairus klubų suskirstytų į grupes skaičius.

Nuo 2010/2011 m. sezono BBL reguliariajame sezone nedalyvavo Kauno „Žalgiris“ ir Vilniaus „Lietuvos Rytas“, kurie prie varžybų prisijungė tik ketvirtfinalyje. Prieš 2011–2012 metų sezoną, prie šių dviejų klubų dalyvavimo BBL modelio prisijungė ir trečiasis – Rygos „VEF“. 2012–2013 metų BBL sezone Kauno „Žalgiris“, Vilniaus „Lietuvos Rytas“ ir Rygos „VEF“ nestartavo, pasirinkdami dalyvavimą pajėgesnėje VTB Vieningoje lygoje.

BBL galiojo 4 legionierių limitas, žaidėjai, turintys turnyre dalyvaujančių šalių klubų pilietybę, nelaikomi legionieriais.

 Reguliarusis sezonas 
2012–2013 m. sezone BBL tapo „mažąja Eurolyga“. 23 komandos buvo suskirstytos į keturis pogrupis po 6 komandas (D grupėje rungtyniavo 5 klubai), kurios tarpusavyje žaidė dviejų ratų sistema. Keturios kiekvienoje grupėje pajėgiausios komandos pateko į Top 16 etapą.

Antrajame reguliaraus sezono etape, komandos buvo suskirstytos į keturis pogrupius po 4 komandas, kurios grupėje taip pat varžėsi dviejų ratų sistema. Pirmąsias dvi vietas savo grupėje iškovoję klubai pateko į atkrintamąsias varžybas, o likusios komandos savo pasirodymą pirmenybėse baigė.

 Atkrintamosios varžybos 

Į atkrintamąsias varžybas patekusios komandos suskirstomos į keturias poras (A1/B2, A2/B1, C1/D2, C2/D1), kurios sužaidžia dvi varžybas (namuose ir išvykoje). Porų nugalėtojai tokiu pat principu varžosi tiek pusfinalyje, tiek didžiajame, tiek mažajame finale.

 BBL Iššūkio taurė 

Nuo 2004/2005 m. sezono, su pertraukomis, rengtos Baltijos krepšinio lygos Iššūkio varžybos. Jose dalyvavo į pagrindines pirmenybes nepatekę Baltijos šalių klubai. Turnyras vyko tuo pat metu kaip ir BBL sezonas.

 Prezidentų taurė 

Nuo 2008/2009 m. sezono rengtas Baltijos šalių Prezidentų taurės turnyras, kuriame dalyvauja BBL nugalėtojas ir šalių aukščiausių lygų čempionatų nugalėtojai (viso 4 stipriausi klubai). Turnyras rengtas kaip BBL sezono preliudija.

 Istorija 
2004 m. lyga įsteigta. Pirmosios varžybos įvyko 2005 m. sausio 6 d. Pirmajame mače rezultatu 81:75 Nevėžis nugalėjo Panevėžio klubą. Pirmasis BBL sezonas vyko tik pusę sezono, komandos pagal pajėgumą buvo suskirstytos į du divizionus. Pirmajame divizione varžėsi 10 klubų (5 iš Lietuvos, 3 iš Latvijos ir 2 ir Estijos), antrasis divizionas buvo padalintas į du pogrupius ir jame varžėsi 14 komandų (4 iš Lietuvos, 5 iš Latvijos ir 5 iš Estijos). Antrąjį 2005/2006 m. sezoną varžybos jau vyko visą sezoną, liko tik vienas divizionas, kuriame dalyvavo 17 klubų (8 iš Lietuvos, 5 iš Latvijos ir 4 iš Estijos). Taip pat pirmą kartą įvyko bendra Žvaigždžių Diena.

Tačiau vėliau buvo prieita prie dviejų divizionų sistemos: Elito, kuriame dalyvauja 10 stipriausių klubų, bei Iššūkio taurės.

2012 m. „Žalgiris“ ir „Lietuvos rytas“ pasitraukė iš pirmenybių. 2018 m. turnyras sustabdytas.

Per 14 sezonų tik sykį – 2012–2013 m. – BBL čempione tapo ne Lietuvos komanda. Daugiausiai, penkis kartus čempionų titulus iškovojusi komanda – „Žalgiris“, „Lietuvos rytas“ ir „Šiauliai“ iškovojo po tris čempionų titulus.

 BBL čempionai 
SezonasFinalinis ketvertasMiestasČempionasRezultatasVicečempionas3-ia vietaRezultatas4-a vieta 2004–2005Vilnius 20px Kauno „Žalgiris“ 64 – 60 27px Vilniaus „Lietuvos rytas“ 20px Šiaulių „Šiauliai“ 97 – 87 20px Ventspilio „Ventspils“ 2005–2006 Talinas 27px Vilniaus „Lietuvos rytas“ 86 – 74 20px Kauno „Žalgiris“ 20px Šiaulių „Šiauliai“ 76 – 59 45px Kėdainių „Nevėžis“ 2006–2007 Ryga 27px Vilniaus „Lietuvos rytas“ 81 – 77 20px Kauno „Žalgiris“ 20px Ventspilio „Ventspils“ 94 – 88 20px Šiaulių „Šiauliai“ 2007–2008 Šiauliai 20px Kauno „Žalgiris“ 86 – 84 27px Vilniaus „Lietuvos rytas“ 30px Rygos ASK 96 – 82 30px Rygos „Barons“ 2008–2009 Tartu 27px Vilniaus „Lietuvos rytas“ 97 – 74 20px Kauno „Žalgiris“ 20px Tartu Rock 77 – 68 30px Rygos ASK 2009–2010 Vilnius 20px Kauno „Žalgiris“ 73 – 66 27px Vilniaus „Lietuvos rytas“ 20px Šiaulių „Šiauliai“ 20 – 0 20px Ventspilio „Ventspils“ 2010–2011 Kaunas 20px Kauno „Žalgiris“ 75 – 67 20px Rygos „VEF“ 27px Vilniaus „Lietuvos rytas“ 84 – 80 20px Ventspilio „Ventspils“ 2011–2012 Šiauliai 20px Kauno „Žalgiris“ 74 – 70 27px Vilniaus „Lietuvos rytas“ 20px Rygos „VEF“ 92 – 75 20px Šiaulių „Šiauliai“ 2012–2013 Prienai  Ventspilis 25px Ventspilio „Ventspils“ 91 – 69  70 – 73 22 px Prienų „Prienai“ 32px Talino „Kalev/Cramo“ 71 – 79  73 – 58 30px Rygos „Barons Kvartals“ 2013–2014 Šiauliai  Prienai 20px Šiaulių „Šiauliai“ 62 – 57  78 – 66 22 px Prienų „TonyBet“ 25px Tartu „Rock“ 75 – 62  74 – 65 Tamperės „Pyrinto“ 2014–2015 Ventspilis  Šiauliai 20px Šiaulių „Šiauliai“ 68 – 70  88 – 80 25px Ventspilio „Ventspils“ 25px Utenos „Juventus“ 63 – 72  62 – 52 25px Tartu „Rock“

 Išnašos 

Kategorija:Baltijos krepšinio lyga
Kategorija:Baltijos valstybių sportas