Radviliškis

Radviliškis – miestas šiaurinėje Lietuvos dalyje, Šiaulių apskrityje, 21 km į pietryčius nuo Šiaulių, Radviliškio kalvagūbryje (115–125 m virš jūros lygio). Radviliškio rajono savivaldybės centras, Radviliškio miesto seniūnija, yra apylinkių seniūnijos centras. Svarbus geležinkelio mazgas ir pramonės centras.

Miesto vakariniu pakraščiu eina geležinkelis Vilnius–Šiauliai, yra Radviliškio geležinkelio stotis. Radviliškis išsidėstęs šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi. Yra Radviliškio Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia (pastatyta 1945 m.), Radviliškio sentikių cerkvė, Radviliškio evangelikų liuteronų bažnyčia, kultūros namai, paštas, rajono centrinė ligoninė, vaikų globos namai „Nykštukas“, senosios katalikų kapinės, pravoslavų kapinės, miesto šiaurėje – karių kapinės. Durpyno rajonas.


 Etimologija 

Miesto vardas yra tikrai asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo kadaise vietovę valdžiusių Radvilų pavardės, pridėjus priesaginę galūnę -iškis. XVI a. Ldk Žygimantas Augustas Šiaulių valsčių, kuriam priklausė Radviliškis, paskyrė Vilniaus vaivadai ir LDK kancleriui Mikalojui Kristupui Radvilai ir po to Radvilos miestelį valdė apie 100 metų.

 Istorija 

Radviliškis minimas nuo XVI a. pradžios. 1567 metai laikomi Radviliškio įkūrimo metais, nors kai kurie šaltiniai nurodo dar 1529 metus ar 1539 m., kai kažkoks žemės valdytojas iš radviliškiečio (z Radziwiliszek) skolinosi 100 kapų grašių.

XVI a. viduryje vietovė priklausė Šiaulių ekonomijai, kurią valdė Radvilos. Nuo 1577 m. vadinamas miesteliu. 1667 m. Radviliškio dvaras priklausė Vilniaus vaivadai kunigaikščiui Jonušui Radvilai (su 73 valstiečių dūmais). 1687 m. gavo turgaus privilegiją, 1710 m. – miesto teises (nors 1708–1710 m. maro metu išmirė visi gyventojai).

XVIII a. Radviliškis pamažu atsigavo, o ypač sparčiai ėmė augti 1868–1870 m. nutiesus Liepojos–Romnų geležinkelio atšaką Daugpilis–Radviliškis ir čia buvo įkurta Radviliškio geležinkelio stotis. XIX a. pabaigoje Radviliškis buvo Šiaulių apskrities miestelis ir dvaras, valsčiaus centras.

Per I pasaulinį karą nutiesus Radviliškio–Tilžės ir Šiaulių–Jelgavos geležinkelius, Radviliškis tapo svarbiu geležinkelio mazgu. 1919 m. lapkričio 22 d. Radviliškio kautynėse bermontininkai buvo sumušti ir ėmė trauktis iš Lietuvos. 1924–1926 m. suteiktos miesto teisės, 1932 m. patvirtintas kaip II eilės miestas. 1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu.

Sovietmečiu veikė žemės ūkio mašinų gamykla (šiuo metu – AB „Radviliškio mašinų gamykla“), Panevėžio stiklo fabriko cechas, raštinės reikmenų įmonė, kojinių fabrikas, lokomotyvų ir vagonų depai.

1992 m. patvirtintas Radviliškio herbas.

|}

 Paminklai, lankytinos vietos 
miniatiūra|200px|right|Riboženklis (nuo Šeduvos pusės)
 Švenčiausios M. Marijos gimimo bažnyčia
 Sentikių cerkvė
 Evangelikų liuteronų maldos namai
 Katalikų kapinės
 Stačiatikių kapinės
 Žydų kapinės
 Naujosios miesto kapinės
 I Pasaulinio karo karių kapinės
 II Pasaulinio karo karių kapinės
 Žydų genocido (1941 08 25-26) kapinės
 Paminklas Lietuvos kariams-savanoriams, žuvusiems kovoje su bermontininkais 1919 XI ir kapai
 Radviliškio vėjo malūnas, mūšio objektas 1919 m. lapkričio 12 d. kovoje su bermontininkais dėl Radviliškio
 Paminklas Lietuvos partizanams (1944–1954) ir kapai
 Paminkliniai akmenys Lietuvos partizanų išniekinimo vietose
 Ąžuolynas Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo atminimui įamžinti
 Rašytojo Jono Marcinkevičiaus memorialinis muziejus
 Geležinkelio stotis
 Obeliskas Lietuvos Didžiajam kunigaikščiui Vytautui Radviliškio miesto jubiliejui – atnaujintas paminklas Vytautui Didžiajam
 Paminklas „Nikė“ 1919 m. pergalei prieš bermontininkus (1999 m., skulp. Petras Mazūras)

 Švietimo ir ugdymo įstaigos 

 Papildomo ugdymo įstaigos 
 Radviliškio menų mokykla
 Radviliškio YAMAHA muzikos mokykla

 Bendrojo lavinimo įstaigos 
 Radviliškio jaunimo mokykla
 1 gimnazija:
 Lizdeikos
 1 pagrindinė mokykla:
 Radviliškio Gražinos pagrindinė mokykla
 2 progimnazijos:
 Radviliškio Vaižganto progimnazija
 Radviliškio Vinco Kudirkos progimnazija

miniatiūra|200px|right|Lokomotyvų depas
miniatiūra|200px|right|Kultūros rūmai
miniatiūra|200px|right|Žalgirio parkas

 Ikimokyklinės įstaigos 
 Radviliškio vaikų lopšelis-darželis „Žvaigždutė“
 Radviliškio vaikų lopšelis-darželis „Kregždutė“
 Radviliškio vaikų lopšelis-darželis „Eglutė“

 Kitos įstaigos 
 Radviliškio viešoji biblioteka
 Radviliškio technologijų ir verslo mokymo centras
 Radviliškio rajono savivaldybės suaugusiųjų ir jaunimo neformaliojo ugdymo centras
 Demokratijos ir socialinių įgūdžių mokykla „Ateitis“

 Sportas 
 Sporto klubai 
 FK Lokomotyvas Radviliškis (futbolas)
 KK Radviliškis – Juodeliai (krepšinis)
 Sporto klubas „Erdėja“ (automobilių sportas)
 Imtynių Sporto Klubas „Radviliškio laisvūnas"
 Karatė klubas „Kentauras“
 Radviliškio šachmatų klubas
 Tinklinio klubas „Žarija“
 Kosminio modeliavimo klubas
 Radviliškio „ŠSPC-Radviliškis“

 Sporto bazės 
 Radviliškio sporto arena
 Radviliškio miesto centrinis stadionas
 Imtynių ir bokso salė

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2001 m. gyveno 20 339 žmonės: 2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 93,14% (18943)
 Rusai – 4,82% (981)
 Ukrainiečiai – 0,61% (124)
 Baltarusiai – 0,5% (101)
 Lenkai – 0,25% (50)
 Vokiečiai – 0,06% (12)
 Latviai – 0,05% (10)
 Kiti – 0,58% (118)2011 m. gyveno 17 254 žmonės: 2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 93,73% (16172)
 Rusai – 4,17% (719)
 Ukrainiečiai – 0,5% (87)
 Baltarusiai – 0,5% (86)
 Lenkai – 0,25% (43)
 Kiti – 0,85% (147)

 Žymūs žmonės 

Radviliškyje gimė:

 Jan Tur (1875–1942) – mokslininkas, embriologas.
 Juliusz Morawski (1878–1928) – gydytojas, psichiatras, neurologas.
 Elena Laumenskienė (1880–1960) – pianistė, pedagogė, kompozitorė.
 Vytautas Račkauskas (1881–1956) – politinis bei visuomenės veikėjas.
 Klaudijus Šenferis (1885–1946) – elektrotechnikas, dėstytojas.
 Jonas Marcinkevičius (1900–1953) – rašytojas, dramaturgas, romanų, apybraižų autorius.
 Gerardas Bagdonavičius (1901–1986) – dailininkas grafikas, pedagogas, kraštotyrininkas.
 Kazys Daugėla (1912–1999) – inžinierius geodezininkas, fotografas, knygų autorius.
 (Mykolas Dobrovolskis) Tėvas Stanislovas (1918–2005) – lietuvių dvasininkas.
 Aurelija Balašaitienė (1923–2008) – rašytoja, publicistė, žurnalistė, poetė, pedagogė.
 Albertas Ratnikas (1923–1993) – architektas.
 Janina Monkutė-Marks (1923–2010) – tapytoja, grafikė, tekstilininkė.
 Stasys Jusionis (1927–2022) – dailininkas tapytojas, spaudos darbuotojas, redaktorius.
 Vladas Kalvaitis (1929–2018) – rašytojas, poetas, prozininkas ir satyrikas.
 Vytautas Pakarskas (1930–1995) – inžinierius, sklandymo sporto meistras.
 Albinas Petrauskas (1939–2017) – choro dirigentas ir pedagogas.
 Konstantinas Romualdas Dobrovolskis (1939–2021) – gydytojas radiologas.
 Vytautas Tomkus (1940–2022) – teatro ir kino aktorius.
 Linas Leonas Katinas (1941–2020) – tapytojas.
 Stasys Žirgulis (g. 1944 m.) – skulptorius, politikas.
 Violeta Gaidamavičiūtė-Kisielienė (g. 1951 m.) – grafikė.
 Audronė Kaušpėdienė (g. 1953 m.) – architektė.
 Aurelija Andrejauskaitė (1954–2025) – choro dirigentė, tapytoja, kultūros darbuotoja.
 Rimanta Krilavičiūtė (g. 1955 m.) – aktorė.
 Jonas Barkauskas (g. 1957 m.) – architektas.
 Laima Sajienė (g. 1957 m.) – profesorė, socialinių mokslų (edukologija) daktarė, Kauno radviliškėnų bendrijos pirmininkė.
 Laima Janušonytė (g. 1959 m.) – sporto žurnalistė.
 Mykolas Dorofėjus (1961–2021) – teatro ir kino aktorius.
 Vytautas Juozapaitis (g. 1963 m.) – dainininkas, operos ir baleto teatro artistas, TV laidų vedėjas.
 Aušra Štukytė (g. 1978 m.) – aktorė.
 Martynas Gaubas (g. 1980 m.) – dailininkas, grafikas.

 Garbės piliečiai 

Pagal nuostatus Garbės piliečio vardui gauti, jubiliejiniais miesto metais Garbės piliečio vardą galima suteikti trims kandidatams, o kasmetinių miesto gimtadienių metu – vienam kandidatui.

 Vytautas Tomkus (2007)
 Vytautas Juozapaitis (2007)
 Viktoras Karmonas (2007)
 Gediminas Varna-Tiškevičius (2008)
 Jonas Varkulevičius (2010)
 Fiodoras Vladimirovas (2011)
 Augenijus Jurgauskas (2013)
 Pranas Sluckus (2013)
 Elona Vaišnienė (2014)
 Stasė Janušonienė (2015)
 Alvydas Tamošiūnas (2025)Pagerbimas ištikimam savo krašto istorijos saugotojui – Alvydas Tamošiūnas tapo Radviliškio Garbės piliečiu, „Radviliškio kraštas“, 2025-07-23. Nuoroda tikrinta 2025-09-13. 


 Ūkis 

Radviliškio rajonas žinomas gaiviųjų gėrimų, medienos, baldų, žemės ūkio mašinų, metalo dirbinių, drabužių gamyba, maisto pramone, didžiausiu dėvėtų mašinų turgumi Šiaurės Lietuvoje. Radviliškio rajone iškasama nemažai durpių.

2008 m. mieste įkurta Radviliškio pramonės zona, siekiant verslininkams gerinti sąlygas kurtis mieste.

 Miestų partnerystė 

  Gnieznas, Lenkija
  Mazovijos Grodziskas, Lenkija
  Valga, Estija
  Stathelė, Norvegija
  Lilehameris, Norvegija
  Valka, Latvija
  Bauskė, Latvija
  Špejeris, Vokietija
  Skara, Švedija
  Karmelis, Izraelis
  Sen Sainas-Labajė, Prancūzija
  Kašuris, Gruzija
</div>

Vokietijos mieste Špejeryje veikia Draugystės su Radviliškiu ratelis.http://www.speyer.de/de/leben/vereine/liste/73 

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Aš – savo miestui: poezija: skirta Radviliškio miesto 440-ies metų jubiliejui (sud. Jolanta Kvedarienė). – Radviliškis: Litera, 2007. – 40 p. – ISBN 978-9955-410-62-1

 Nuorodos 
 Radviliskis.lt 
 Radviliškį reprezentuojantis filmukas 
 Radviliškio krašto naujienos 
 Radviliškio turizmo ir verslo informacijos centras