ELTA

ELTA – Lietuvos naujienų agentūra, įkurta 1920 m. balandžio 1 d. Kaune.

 Istorija 
1919 m. šveicaras Juozas Eretas, dirbęs spaudos specialistu prie Lietuvos misijos Berne, pakviestas dirbti Užsienio reikalų ministerijoje (URM) patarėju ir koordinuoti Lietuvos informacijos biurų kitose šalyse darbą. Užsienio reikalų ministro Augustino Voldemaro įsakymu J. Eretas nuo 1920 m. kovo 8 d. paskirtas Lietuvos telegramų agentūros ELTA redaktoriumi (ELTA iššifruojama kaip Ereto Lietuvos telegramų agentūra). Dėl informacijos perdavimo būdo dauguma to meto naujienų agentūrų vadinosi telegramų agentūromis.Pirmajai naujienų agentūrai Lietuvoje – 90 

ELTA buvo URM Informacijos skyriaus, nuo 1920 m. balandžio 1 d. Informacijos departamento padalinys. Nuo 1921 m. kovo 17 d. veikė kaip URM savarankiškas padalinys, nuo 1924 m. vasario 27 d. priklausė URM Politikos ir ekonominių reikalų departamentui, vėliau – Politikos departamentui. Nuo 1938 m. kovo 15 d. vėl veikė kaip URM atskiras padalinys.http://www.archyvai.lt/lt/fondai/ziniasklaida/lcva_f851_pazyma.html 

Eltoje buvo užsienio, vidaus ir ekonominės informacijos skyriai, foto ir sporto tarnybos. 1920 m. agentūra užsienyje turėjo 15 korespondentų, šalyje – apie 20. 1920–1940 m. ELTA palaikė tiesioginį ryšį su žymiausiomis užsienio agentūromis. Penkiais teletaipais buvo gaunamos žinios iš Reuters (Didžioji Britanija), DNB (Vokietija), Agence Havas (Prancūzija), Agenzia Stefani (Italija), TASS (SSRS) ir kitų agentūrų. Informacija anglų, vokiečių, prancūzų, rusų kalbomis buvo verčiama į lietuvių kalbą.

1940 m. Tarybų Sąjungai okupavus Lietuvą, liko vienintelė – rusų kalba. ELTA buvo prijungta prie bendros TSRS informacinių tarnybų sistemos – TASS. Vokiečių okupacijos metais (1941–1944 m.) neveikė. Nuo 1944 m. dirba Vilniuje. Nuo 1944 iki 1990 m. ELTA faktiškai buvo TASS padalinys: iš jos gaudavo vidaus ir užsienio žinias, per ją siųsdavo informacinius pranešimus kitų sovietinių respublikų bei užsienio šalių informacijos agentūroms.

1990 m. atkūrus Lietuvos nepriklausomybę, susigrąžinti tiesioginiai ELTOS ryšiai su didžiosiomis pasaulio agentūromis. 1990–1995 m. ELTA buvo vyriausybinė nacionalinė informacijos agentūra, nuo 1995 m. – akcinė bendrovė.

1995 m. 20 proc. bendrovės akcijų buvo parduotos, 1996 m. – 11,9 proc. akcijų, 1997 m. gegužės mėn. – 28,6 proc. akcijų. 2002 m. 50,86 proc. bendrovės akcijų įsigijo „MG Baltic Investment“. 2003 m. balandžio mėn. „MG Baltic Investment“ valdė 50,86 proc., valstybė – 39,6 proc., o koncernas „Achemos grupė“ – 6,75 proc. bendrovės akcijų.

2004 m. spalio mėn. 57,93 proc. naujienų agentūros akcijų paketą iš koncerno „MG Baltic“ už 5,764 mln. litų įsigijo bendrovė „Žinių partneriai“, kurių 90 proc. akcijų valdė „Respublikos“ leidėjas Vitas Tomkus. 2006 m. 39,51 proc. naujienų agentūros akcijų pardavė Valstybės turto fondashttps://web.archive.org/web/20090302220335/http://www.vtf.lt/index.php?option=com_content&view=article&id=32&Itemid=27.

2017 m. vasarą kontrolinį akcijų paketą įsigijo buvusi Darbo partijos narė Gitana MarkovičienėArchyvas: Naujienų agentūrą „Elta” perka Gitana Markovičienė, 2017-07-30. 2022 m. „Ekspress Grupp“, valdanti DELFI, įsigijo naujienų agentūrą.

Dabar ELTA ištisą parą siunčia ir gauna žinias iš Reuters, ITAR-TASS, DPA, AFP, XINHUA ir kt. agentūrų. Sistemingai keičiamasi informacijomis su kaimyninių šalių agentūromis – Estijos ETA, Latvijos LETA, Lenkijos PAP, Baltarusijos BelTA. Iš viso pasaulio ELTA gauna Europos fotonaujienų agentūros EPA fotoinformacijas. Savo korespondentus turi Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose. Naujienų agentūros ELTA foto archyvuose sukaupta per 100 tūkstančių negatyvų, foto banke – apie 250 tūkst. skaitmeninių nuotraukų.

 Direktoriai 
 1920–1922 m. – Juozas Eretas
 1922–1923 m. – Matas Šalčius
 1923 m. – Matas Bagdonas
 1924–1926 m. – Magdalena Avietėnaitė
 1926–1927 m. – Justas Paleckis
 1927–1928 m. – Antanas Jakobas
 1928–1934 m. – Edvardas Turauskas
 1934–1939 m. – Pranas Dailidė
 1939–1940 m. – Valentinas Gustainis
 1940–1941 m. – Kostas Korsakas
 1941–1944 m. – Jurgis Griška
 1944–1945 m. – Aleksejus Jermakovas
 1945–1953 m. – Andrejus Murachtanovas
 1953–1978 m. – Donatas Roda
 1978–1982 m. – Feliksas Pažūsis
 1982–1989 m. – Algimantas Mykolas Stankevičius
 1989–1990 m. – Robertas Grikevičius
 1990–1991 m. – Rolandas Barysas
 1991 m. – Vidmantas Putelis
 1992–1993 m. – Adolfas Gurskis
 1993–1996 m. – Algimantas Semaška
 1996–2004 m. – Kęstutis Jankauskas
 2004–2005 m. – Raimondas Kurlianskis
 2005 m. – Rimantas Kanapienis
 2005–2006 m. – Virgis Valentinavičius
 2007–2015 m. – Gražina Ramanauskaitė-Tiumenevienė
 2015–2017 m. – Romas Bubnelis
 2017–2022 m. – Gitana Markovičienė
 2022 - 2023 m. – Daiva Juozaitytė
 2023–2025 m. – Vytautas Bruveris
 nuo 2025 m. – Vytautas Benokraitis

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 ELTA, 1920–2005 / sud. Giedrė Strikulienė. – Vilnius: ELTA, 2005. – 75 p.: iliustr.

 Nuorodos 
 Oficiali svetainė
 Dokumentinis filmas apie Eltą, filmuotas 1940 m. kovo mėn. pabaigoje

Kategorija:Naujienų agentūros
Kategorija:Lietuvos žiniasklaida
Kategorija:Lietuvos įmonės