Akmens anglis

Akmens anglis200pxSavybėsSudėtis 75-92 % anglis2,5-5,7 % vandenilis1,5-15 % deguonis0,5-4 % siera~1,5 % azotasLakiųjų medžiagų 2-45 %IdentifikacijaDrėgnis 4-14 %Peleningumas 2-45 %Tekstūra sluoksniuota, juostiška, tolygiSpalva juoda, kartais suplieno ar t.pilku atspalviuTankis 1280–1500 kg/m³Degimo šiluma 30,5-36,8 MJ/kg
Akmens anglis – nuosėdinė augalinės kilmės uoliena, sudaryta iš anglies, hidrokarbonatų ir įvairių priemaišų (sulfidų, oksidų ir kitų junginių). Akmens anglis susidarė iš augalinių liekanų, kurios buvo suslėgtos, sukietintos ir veikiamos aukšta temperatūra bei slėgiu. Manoma, kad didžioji akmens anglies klodų dalis atsirado iš augalų, augusių pelkių ekosistemose. Kai šie augalai žūdavo, jų biomasė anaerobinėse sąlygose palaipsniui virsdavo akmens anglimi. Didžioji akmens anglies dalis susidarė karbono periodo nuosėdose.

 Rūšys 
 Lignitas arba rudoji anglis
 Puskoksis
 Koksas
 Antracitas, labiau metamorfizuota atmaina

 Akmens anglies formavimasis 
Akmens anglis formuojasi iš augalų liekanų, kurios buvo sutankintos, sukietintos, chemiškai apdorotos dėl slėgio, ir temperatūros ji metamorfizuojasi.

Akmens anglis formavosi iš pelkės ekosistemos organizmų. Kai pelkės augalai žūsta, jų biomasė kaupiasi, yra anaerobinėse (žemo deguonies lygio) sąlygose, suformuodama durpes. Durpių sluoksnis grimsta žemyn, dėl karščio ir slėgio virsdamos lignitu arba rudosiomis anglimis. O didelis karštis ir slėgis lignitą paverčia minkštosiomis bituminėmis anglimis ir antracitu.

 Akmens anglies kasyba 

Akmens anglis slūgso įvairaus storio klodais, lęšiais, tarpsluoksniais. Gali siekti 2,5 km gylį, kartais randama prie žemės paviršiaus.

Įvairiais skaičiavimais, pasaulyje yra 8-16 trilijonų tonų akmens anglies. Didžiausios šalys, kasančios akmens anglį yra:
Akmens anglies išgavimas 2011 m. (mln. t.),   3520   992   588   415   333   324   255   188   139   115  Pasaulyje  7695

Šiose šalyse kasyba vyksta dviem būdais – atviruoju (dideliuose karjeruose) ir šachtiniu būdu.

 Panaudojimas 
 Priešistorė 
Manoma, kad akmens anglis naudota Kinijoje prieš 3000 m., o Romos imperijoje anglimi kūrentos krosnys metalams lydyti. Jungtinėje Karalystėje akmens anglis pradėta naudota jau XII a.Vidmantas Jankauskas „Energetikos ekonomika“ 2008 Technika Vilnius  ISBN 978-9955-28-905-0

Akmens anglies gavyba labiausiai pradėjo spartėti išradus garo katilą.

 Energetika 
Nuo XIX a. pabaigos iki XX a. septinto dešimtmečio akmens anglis buvo pagrindinis pirminis energijos šaltinis pasaulyje.

Akmens anglis naudojama šilumai gaminti. Kasmet sudeginama apie 5000 mln. tonų anglies. 75 procentai šio akmens anglies kiekio suvartojama elektros gamybai. Kinija ir Indija suvartoja 1700 mln. tonų anglies, tačiau augant šių šalių ekonomikai greitu laiku šis kiekis gali išaugti dvigubai.

Kai akmens anglis naudojama elektros gamybai, ji susmulkinama ir sudeginama. Gauta šiluma naudojama vandens garų gamyboje, o pastarieji suka elektros generatorius. Tokia technologija naudojama pagaminti 40 % pasaulyje suvartojamos elektros energijos.

Akmens anglis naudojama degiųjų dujų gamybai. Šiuo metu taip pagamintas dujas pakeitė gamtinės dujos, tačiau Pietų Afrikoje dar vis naudojama ši technologija.

Iš akmens anglies galima gaminti benziną, dyzeliną, metanolį ir kitus organinius junginius.

 Šaltiniai 

Kategorija:Nuosėdinės uolienos
Kategorija:Kaustobiolitai