Meškuičiai

Meškuičiai – miestelis Šiaulių rajono savivaldybėje, 18 km į šiaurės rytus nuo Šiaulių, į rytus nuo kelio . Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Miestelis spindulinio plano. Prie centrinės aikštės 1897 m. pastatyta Meškuičių šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia, aikštėje 1930 m. pastatytas Lietuvos nepriklausomybės paminklas, atstatytas 1991 m.Algimantas Miškinis. Vakarų Lietuvos miestai ir miesteliai / Lietuvos urbanistikos paveldas ir jo vertybės t. 3. kn. 1, Vilnius, 2008 m. Veikia Meškuičių gimnazija, paštas (LT-81027), medienos apdirbimo bendrovės „Beata“, „Bageta“. Išlikęs XIX a. vėjo malūnas.

Miestelis garsėja šv. Baltramiejaus atlaidais.

miniatiūra|left|Seniūnija

 Etimologija 

Sakoma, kad vietovėje, kur šiuo metu įsikūręs miestelis, senovėje buvusios didelės girios, pilnos įvairių žvėrių, tarp jų ir lokių (meškų). Nuo jų Meškuičiai tikriausiai ir gavę vardą.

 Geografija 

Miestelis įsikūręs Ventos vidurupio žemumoje, senojo pašto trakto Ryga–Tilžė ir kelio Gruzdžiai–Žeimelis kryžkelėje. Meškuičių rytiniu pakraščiu teka Mūšos intakas Tautinys. 6 km į pietvakarius nuo Meškuičių stūkso garsusis Kryžių kalnas. Pro Meškuičius eina geležinkelis Šiauliai–Ryga, yra Meškuičių geležinkelio stotis.

 Istorija 

Į šiaurę nuo Meškuičių 1236 m. vyko Saulės mūšis. Manoma, kad Meškuičiai įkurti 1557 m. per Valakų reformą. Šiaulių ekonomijai priklausęs Meškuičių kaimas minimas nuo XVI a. pabaigos. XVII a. 1-ojoje pusėje atsikūrė po maro epidemijų, vėliau išaugo į miestelį, kuris 1691 m. gavo turgaus ir keturių prekymečių privilegiją. 1707 m. turgus uždraustas. XVIII a. 1-ojoje pusėje Meškuičiai sunyko, virto bažnytkaimiu, bet 1769 m. vėl vadinami miesteliu. 1765 m. minimas Meškuičių raktas.

Per A. Tyzenhauzo nuo 1765 m. vykdytas reformas Šiaulių ekonomijoje Meškuičiuose įkurtas palivarkas ir ekonomijos rakto centras. Nuo 1795 m. priklausė P. Zubovui. Per 1831 m. sukilimą Henriko Dembinskio sukilėlių dalinys birželio 16 d. miestelyje sumušė Rusijos imperijos kariuomenės jūrų pėstininkų kuopą. Mūšyje buvo sužeistas pulkininkas Konstantinas Herubavičius. 1836–1858 m. nutiestas Rygos–Tilžės plentas aplenkė miestelį. 1853 m. minima parapinė mokykla. Nuo XIX a. pabaigos vėl rinkosi turgūs, Meškuičiai minimi kaip miestelis Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiuje.

1910 m. atkurta sunykusi pradžios mokykla, 1944–1948 m. progimnazija, 1948–1952 m. septynmetė, nuo 1952 m. Meškuičių vidurinė mokykla.

Per I pasaulinį karą 1916 m. Vokietijos kariuomenė pro Meškuičius nutiesė geležinkelį Šiauliai–Jelgava.1919–1950 m. Meškuičiai buvo valsčiaus centras. 1919 m. lapkričio mėn. prie miestelio įvyko Lietuvos kariuomenės 4-ojo pėstininkų pulko kautynės su bermontininkais, mūšyje žuvusiems Lietuvos kariams įrengtos kapinės. 1924 m. veikė pieninė, malūnas, kooperatyvas, smulkaus kredito draugija. 1927–1928 m. dalis miestelėnų išsikėlė į vienkiemius.

1941 m. birželio 14 d. iš Meškuičių geležinkelio stoties buvo tremiami žmonės. 1941 m. liepos mėn. pradžioje Vokietijos okupacinės valdžios įsakymu nužudyti Meškuičių žydai. 1944 m. per karinius veiksmus miestelis nukentėjo. Dėl geležinkelį saugojusios TSRS kariuomenės ir stribų būrio Meškuičiuose ir apylinkėje Lietuvos partizanai aktyviai neveikė. 1940–1941 m. ir 1944–1953 m. TSRS valdžia ištrėmė 20 gyventojų. 1950–1994 m. Meškuičiai buvo apylinkės, 1949–1993 m. – „Raudonosios vėliavos“ kolūkio centras. 1956 m. įkurta biblioteka, pastatyti kultūros namai, lopšelis-darželis, palaikomojo gydymo ir slaugos ligoninė, ambulatorija, įkurtas automobilių servisas. Buvo rengiami gražiausios sodybos, puošniausio darželio konkursai, etnografinių valgių, siuvinių parodos. 1986 m. Saulės mūšio 750-ųjų metinių proga pasodintas Saulės ąžuolynas.

1999 m. patvirtintas Meškuičių herbas.

|}

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 Pranciškus Kazimieras Čepulis, pranciškonas, bažnyčios ir visuomenės veikėjas.
 Evaldas Gečiauskas, matematikas, istorikas, fizinių mokslų daktaras.
 Julius Antanas Žukas, inžinierius statybininkas, politinis veikėjas.

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos