Antazavė

Antazavė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Dusetų, prie kelio . 2 seniūnaitijos (Pietų ir Šiaurės). Stovi medinė Antazavės Dievo Apvaizdos bažnyčia (architektūros paminklas su varpine ir vartais; pastatyta 1794 m.), mūrinė Antazavės kapinių koplyčia (1877 m.), veikia Antazavės Juozo Gruodžio vidurinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-32019), visuomeninis istorijos muziejus, išlikę Antazavės dvaro pastatai ir parkas (rūmuose įkurtas krašto muziejus), dvare įsikūrę vaikų globos namai. Kultūros paminklai – barokinė bazilikinė medinė bažnyčia, 1827 m. akmenų mūro varpinė, 1889 m. mūriniai neobarokiniai vartai, kaimo rezistentų kapas (istorijos paminklas, saugomas valstybės), stogastulpis Vyčio kuopos partizanams atminti. Kaime vyksta Antazavės festivalis.


 Etimologija 

Antazavė – vandenvardinis vietovardis, kurio kilmė yra sėliška, nuo Zalvės ežero, telkšančio kaimo pietuose. Seniau tarmiškai vietovė vadinta Untazalve (arba Antazalve – šiaurės rytų aukštaičiams būdingas priešdėlis anta- ir ežero šaknis zalv-).

 Geografija 

Į vakarus nuo kaimo plyti Antazavės šilas (jame yra Antazavės Šilo mūšio vieta, Vyčio kuopos partizanų žeminės), pietvakariuose telkšo Zalvės ežeras. Apylinkėse yra Duburio hidrografinis draustinis ir Kampuolio hidrografinis draustinis, auga Antazavės šilas, apsuptas 6 ežerų. Antazavė garsėjo giliausiu Zarasų rajone šuliniu (130 m gylio gręžinys).

 Istorija 

Pirmą kartą kaimas minimas 1560 m. XVIII a. įkurtas dvaras, jo rūmus projektavo Laurynas Gucevičius. Zalvės ežero šiauriniame krante įkurtas XVIII a. būdingo taisyklingojo plano 5 ha parkas. 1796 m. įkurta Antazavės parapija, pastatyta Antazavės bažnyčia. 1861 m. veikė parapinė mokykla, 1864 m. įkurta valdiška pradžios mokykla. XIX a. Antazavė – Zarasų apskrities miestelis ir dvaras, valsčiaus centras.

XX a. pokariu apylinkėse veikė Vytauto apygardos, Lokio partizanų rinktinės partizanai. 1949 m. įkurti kultūros namai, 1951 m. biblioteka, 1961 m. vaikų globos namai. Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

2015 m. liepos 16 d. patvirtintas Antazavės herbas.

|}

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Emilija Pliaterytė (1806–1831), sukilėlių vadė, kilusi nuo Antazavės dvaro.
 Petras Gaulė (1923–1993), poetas, kilęs nuo Rokėnų.
 Kapinėse palaidotas leitenantas Juozas Andriūnas (1894–1920), žuvęs mūšyje su lenkais prie Giedraičių.
 Stanislava Kirailytė (1931–2020), pedagogė, rašytoja, Antazavės muziejaus įkūrėja.

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Antazavės krašto istorija: apybraiža (sud. Stanislava Kirailytė). – Utena: Utenos spaustuvė, 2006. – 289 p.: iliustr. – ISBN 9955-626-64-X
 Antazavės puslapis 
 Apie Antazavę