Kudirkos Naumiestis

Kudirkos Naumiestis – miestas Suvalkijoje, Šakių rajono savivaldybėje, 25 km į pietvakarius nuo Šakių ir 19 km į šiaurės vakarus nuo Vilkaviškio, įsikūręs Šešupės ir Širvintos santakoje. 2 km į pietvakarius nuo miesto stūkso piliakalnis. Seniūnijos centras, 3 seniūnaitijos (J. Bagdono, Baltkalnio ir Centro). Urbanistikos paminklas. Stovi Kudirkos Naumiesčio Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia ir buvęs basųjų karmelitų vienuolynas, veikia Kudirkos Naumiesčio Vinco Kudirkos gimnazija, Marijampolės profesinio rengimo centro skyrius (Būbleliuose), biblioteka, paštas (LT-71049). Miesto centrinėje aikštėje stovi paminklas rašytojui, tautinio atgimimo skleidėjui Vincui Kudirkai, aplinkui aikštę yra parkas.

Kudirkos Naumiesčio pagrindinis kelias yra .


 Etimologija 

Miesto vardo istorija įdomi tuo, kad beveik visą laiką tai buvo asmenvardinis vietovardis, nors vardas keitėsi ne vieną kartą.

Pirmasis kaimo vardas buvo Duliebaičiai (arba Duoliebaičiai, nuo vieno pirmųjų kaimo savininkų G. Duliebaičio, kurio pavardė kilusi nuo rytų slavų genties dulebų vardo), minimi 1561 m. Vėliau, 1639 m. karaliaus Vladislovo IV žmona Cecilija Renata, valdžiusi Jurbarko seniūniją, savo vyro garbei pavadino Vladislavovu (; kai kurie šaltiniai nurodo, kad šis vardas priimtas tik 1643 m. kartu su herbu ir miesto teisėmis). Tačiau šis pavadinimas nelabai prigijo ir liaudyje žmonės vadino jį Naumiesčiu arba Naujamiesčiu („naujas miestas“, dar vadintas tiesiog Miestu; , ).

XIX a. caro valdžia bandė sugrąžinti Vladislavovo vardą, kurį dar XVIII a. pabaigoje „nurungė“ Naumiestis, tačiau nepavyko, nors oficialiai miestas Vladislavovu vadintas nuo 1837 m. iki I pasaulinio karo. XIX a. pabaigoje Vincas Kudirka mini miestą kaip Naupilę (satyroje „Cenzūros klausimas“; plg. tuomet Marijampolė vadinta Senapile). 1900 m. miestas vadintas Naumiesčiu, nors įvairūs šaltiniai miestą vadino Vladislavovu iki pat 1917 m.

1934 m. miestui suteiktas dabartinis vardas – Kudirkos Naumiestis, rašytojo ir Lietuvos himno autoriaus V. Kudirkos garbei.

 Istorija 

XVI a. iškirtus girią, dabartinio miesto vietoje įkurtas Duliebaičių kaimas, pirmąkart minimas 1561 m. spalio 12 d. Jurbarko seniūnijos ir Virbalio inventoriuje (gyveno 8 valstiečiai, tarp jų ir G. Duliebaitis). 1639 m. čia įkurtas Vladislavovas, kuris 1643 m. kovo 26 d. gavo Magdeburgo teises ir herbą. XIX–XX a. miestas buvo apskrities centras Suvalkų gubernijoje.

1934 m. suteiktas dabartinis miesto pavadinimas. 1937 m. įkurta biblioteka. Priešais Kudirkos Naumiestį, kitame Šešupės krante buvo Širvintos miestas, sugriautas II pasaulinio karo metu ir nebeatstatytas. Išlikęs miestus jungęs Širvintos tiltas.

1946 m. rugpjūčio 3 d. Kudirkos Naumiestis tapo apskrities pavaldumo miestu. Sovietmečiu mieste veikė linų fabrikas. 1993 m. LR prezidento dekretu patvirtintas dabartinis Kudirkos Naumiesčio herbas.

|}

 Architektūra ir kultūra 
miniatiūra|V. Kudirkos kapas

 Paminklas Vincui Kudirkai (pastatytas 1934 m., skulptorius Vincas Grybas)
 Vinco Kudirkos muziejus
 Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia (pastatyta 1783 m., barokas)
 Stačiatikių koplyčia, pastatyta nugriovus Šv. Aleksejaus cerkvę (1930 m.)
 Parapijos katalikų koplyčia (~ 1900 m.) ir koplyčia–mauzoliejus (XIX a.) Meištų kapinėse
 Vinco Kudirkos kapas miesto kapinėse
 Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto paminklas
 Prano Sederevičiaus skulptūrų ansamblis
 Kudirkos Naumiesčio gimnazijos muziejus
 Vinco Kudirkos tiltas. Manoma, kad šis tiltas per Šešupę, vedantis link Mažosios Lietuvos žemių, yra minimas V. Kudirkos satyroje „Lietuvos tilto atsiminimai“ Vincas Kudirka: poezija, proza, publicistika. – Kaunas: Šviesa, 1990. – 432 psl.
 Širvintos tiltas Lietuvos-Rusijos pasienyje, statytas 1882 m.
 Melno taikai skirtas paminklas (pastatytas 2022 m. Šešupės ir Širvintos upių santakoje)

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
1897 m. gyveno 4 595 žmonės:1897 m. surašymo duomenys (rus.)
 Žydai – 45,52% (2092);
 Lietuviai – 22,3% (1025);
 Vokiečiai – 8,94% (411);
 Rusai – 8,77% (403);
 Lenkai – 7,66% (352);
 Ukrainiečiai – 6% (276);
 Kiti – 0,78% (36).1923 m. gyveno 3 067 žmonės:1923 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 58,39% (1791);
 Žydai – 32,31% (991);
 Vokiečiai – 7,56% (232);
 Rusai – 0,88% (27);
 Lenkai – 0,61% (19);
 Kiti – 0,22% (7).2001 m. gyveno 1 997 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,99% (1977);
 Rusai – 0,6% (12);
 Kiti – 0,4% (8).2011 m. gyveno 1 732 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,72% (1710);
 Rusai – 0,8% (14);
 Kiti – 0,46% (8).

 Žymūs žmonės 
 Kudirkos Naumiestyje 1895–1899 m. gyveno dr. Vincas Kudirka (1858–1899), čia ir palaidotas. Paskutinius mėnesius jis praleido namelyje, kuris stovėjo dabartinės V. Kudirkos mokyklos vietoje.
 Zev Hirsch Bernstein (1847–1907) – žydų kilmės JAV rašytojas, žurnalistas
 Juozas Čepukaitis (1870–1923) – rašytojas
 Lee Shubert (1871–1953) – žydų kilmės JAV teatrų savininkas ir režisierius
 Herman Bernstein (1876–1935) – žydų kilmės JAV rašytojas, žurnalistas, vertėjas, poetas, diplomatas
 Aleksandras Grigaitis (1877–1955) – Lietuvos kunigas, daktaras, apaštališkasis protonotaras
 Sam S. Shubert (1878–1905) – žydų kilmės JAV teatrų savininkas ir režisierius
 Jacob J. Shubert (1879–1963) – žydų kilmės JAV teatrų savininkas ir režisierius
 Zigmas Skirgaila (1882–1962) – vargonininkas, chorvedys, pedagogas, kompozitorius
 Cemach Feldstein (1884–1944) – pedagogas, rašytojas, visuomenės veikėjas
 Abba Hillel Silver (1893–1963) – JAV žydų rabinas ir sionistas
 Jonas Pakalka (1894–1982) – kooperatininkas, visuomenės veikėjas
 Jadvyga Oškinaitė-Sutkuvienė (1895–1964) – aktorė
 Antoni Hałko (1896–1967) – lenkų politikas, publicistas
 Antanas Adomaitis (1902–1936) – kunigas, muzikos profesorius, daktaras
 Juozas Olinardas Penčyla (1908–1979) – dailininkas, vienas žymiausių tarpukario Lietuvos šaržistų ir karikatūristų
 Juozas Sodaitis (1917-2012) – rašytojas, žurnalistas, leidėjas, redaktorius, dailininkas grafikas
 Vladimiras Gavriušinas (g. 1951) – fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras
 Vytautas Bakula (g. 1951) – lietuvių dainininkas (bosas)
 Virginija Kirvelienė (g. 1955) – dailininkė tekstilininkė
 Marius Mačiulis (g. 1978) – aktorius ir laidų vedėjas
 Max Band (1901–1974) – dailininkas

 Sportas 
 FK Sklypas Kudirkos Naumiestis (futbolas)

 Šaltiniai 

 Literatūra 

 Kudirkos Naumiestis: monografija. – Vilnius: Mintis, 1990. – 347 p.: iliustr. – ISBN 5-417-00530-4
 Dr. Vinco Kudirkos muziejus. – Vilnius: Lietuvos nacionalinis muziejus, 1998. – 183 p.: iliustr. – ISBN 9986-9202-5-6
 Kudirkos Naumiestis: istorija ir architektūra / Algimantas Miškinis. – Vilnius: Džiugas, 1998. – 350 p.: iliustr. – ISBN 9986-29-035-X
 Kudirkos Naumiestis / Danutė Lisauskaitė. – Kaunas: Adaksita, 2004. – 16 p.: iliustr. – ISBN 9955-631-02-3
 Lietuvos himno gimtinė: albumas / Romas Treideris. – Vilnius, 2011. – 98 p.: iliustr. – ISBN 978-609-408-169-9

 Nuorodos 
 Žemėlapiai 
 Heritage.lt 
 Buvęs karmelitų vienuolynas