Juta

Juta () – 45-oji JAV valstija, esanti šalies vakarinėje dalyje. Sostinė ir didžiausias miestas – Solt Leik Sitis. Plotas – 219,9 tūkst. km². Savo vardą Juta gavo nuo indėnų jutų genties.

 Istorija 
Valstija nuo 1896 m. sausio 4 d.

 Geografija 
Jutos paviršius kalnuotas. Vakarinę pusę užima Didysis Baseinas, šiaurės rytuose ir vidurinėje dalyje iškilę Uoliniai kalnai (Vosačo kalnagūbris, Juintos kalnagūbris), pietryčiuose driekiasi Kolorado plynaukštė. Vosačo kalnagūbryje stūkso aukščiausia Jutos vieta – Kingso viršukalnė (4123 m).


Klimatas subtropinis žemyninis. Sausio mėnesio vidutinė temperatūra šiaurės rytuose –5 °C, pietuose –1 °C, liepos atitinkamai +22 °C ir +28 °C. Per metus iškrinta 100–1000 mm kritulių. Daug kur sausringa. Žiemomis vietomis ilgai tvyro rūkas. Žiemą dažnas sniegas.


Per valstiją teka Koloradas su intakais – Grin Riveriu, San Chuanu, Eskalante, Verdžinu. Šiaurės vakarinė dalis priklauso nenuotakiems baseinams. Čia telkšo Didysis Druskų ežeras, Sevyras, Jutos ežeras, šiam baseinui priklauso Sevyro upė.

Miškai užima apie 30 % Jutos teritorijos. Kalnuose auga spygliuočių miškai. Jutos vakaruose plyti dykumos (Mohavių dykuma, Sevyro dykuma, Didžiojo Druskų ežero dykuma) ir pusdykumės. Daug vaizdingų kraštovaizdžių, saugomų teritorijų.

 Žymiausi lankytini objektai 
 Didysis Druskos ežeras ()
 Didžiojo Druskos ežero dykuma ()
 Bonevilio druskožemiai ()
 Vosačo kalnagūbris – aukščiausias kalnas Nebo ()
 Kapitolijaus rifo nacionalinis parkas ()
 Arkų nacionalinis parkas ()
 Kanjonų žemės nacionalinis parkas ()
 Braiso kanjono nacionalinis parkas ()
 Siono nacionalinis parkas ()
 Pauelo tvenkinys (); Glen kanjono užtvanka yra Arizonoje tik už Jutos-Arizonos ribos.
 Monumento slėnis () ant Jutos-Arizonos ribos
 Raudonasis kanjonas
 Mažesnė dalis navahų tautos žemės ant pietryčių ribos su Arizona
 Keturių valstijų kampų sutikimas: Juta, Arizona, Naujoji Meksika, ir Koloradas.

Kolorado upė ir jos intakai išgraužė daug kanjonų pietų Jutoje.

 Gyventojai 
Juta – viena rečiausiai gyvenamų JAV valstijų; apie 80 % Jutos gyventojų gyvena Jutos šiaurėje (Solt Leik Sičio aglomeracijoje).

2020 m. etninė sudėtis:
 baltieji – 78,9 % (anglų, vokiečių, danų, švedų, norvegų, airių, škotų, italų, olandų kilmės)
 lotynoamerikiečiai – 15,1 % (daugiausia meksikiečiai)
 azijiečiai – 3,6 % (kinai, vietnamiečiai, japonai)
 afroamerikiečiai – 1,8 %
 indėnai – 1,8 % (šošonai, jutai, pajučiai, navachai)
 Ramiojo vandenyno tautų atstovai – 1,7 %

Juta – vienintelė JAV valstija, kurioje dominuoja mormonai (>55 %).

 Didžiausi miestai 

2020 m. duomenysUSA: Utah, citypopulation.de

 Solt Leik Sitis (199,7 tūkst. gyv.)
 Vest Vali Sitis (140,2)
 Vest Džordanas (116,9)
 Provas (115,1)
 Oremas (98,1)
 Sandis (97,2)
 Sent Džordžas (95,3)
 Ogdenas (87,3)
 Leitonas (81,7)
 Saut Džordanas (77,4)
 Lihajus (75,9)

 Ekonomika 

Drėkinamuose plotuose auginami žemės ūkio produktai yra kukurūzai, miežiai, kviečiai, tačiau dauguma valstijos pajamų iš žemės ūkio gaunama iš gyvulių ir jų produktų.

Dauguma valstijos gyventojų dirba kalnakasybos srityje. Daugiausia kasamas varis, mažesniais kiekiais auksas, molibdenas, magnis.

Dabar Jutos valstija yra aviacijos tyrimų, raketų, erdvėlaivių, kompiuterinių technologijų, elektroninių sistemų centras. Kiti valstijos gamintojai apdirba maisto produktus, gamina įvairius mechanizmus, kurą. Turizmas vis daugiau vietos užima valstijos ekonomikoje.

 Vaizdai 

 Nuorodos 

 Jutos topografinis žemėlapis 

 Šaltiniai