Bronza

Bronza – vario lydinys su alavu, arsenu ar kitais metalais bei pusmetaliais, išskyrus lydinius su cinku (žalvarį) ir nikeliu. Taip pat į lydinį dažnai įmaišoma cinko ar švino.

Atsižvelgiant į pagrindinį legiravimo elementą, bronzas įprasta skirstyti į dvi grupes: 
 alavinės bronzos,
 bealavės bronzos – aliumininės, silicinės, berilinės bei kitos.

Alavinė bronza yra seniausia, geriausių mechaninių, gerų liejamųjų savybių, labai atspari korozijai, turi antifrikcinių savybių, kadangi joje yra alavo, dvigubai brangesnė už žalvarį.

Bronzos amžius pavadintas dėl prasidėjusio dažno šio lydinio naudojimo.

 Istorija 
Bronzos atradimas leido žmonėms sukurti metalinius daiktus, kurie buvo daug geresni už prieš tai turimus. Įrankiai, ginklai, šarvai ir keletas statybinių medžiagų, kaip dekoracinės plytelės, padarytos iš bronzos buvo stipresnės ir patvaresnės negu akmuo ir varis. Pradžioje, bronza buvo pagaminta iš vario ir arseno - tai arseninė bronza. Vėliau buvo naudotas alavas. Alavo bronza buvo geresnė už arseno, nes lydymo procesas buvo paprastesnis ir lengviau buvo sukurti tvirtą lydinį. Be kita ko, alavas, skirtingai nuo arseno, nėra toksiškas.

Seniausi bronzos lydiniai iš alavo datuojami iki vėlyvojo IV tūkst. pr. m. e. Susoje (Iranas) ir keletas senovinių vietovių Kinijoje, Luristane (Iranas) ir Mesopotamijoje (Irakas).

 Taip pat skaitykite 

 Aliumininė bronza

 Šaltiniai 

Kategorija:Lydiniai
Kategorija:Vario lydiniai