Panemunis

Panemunis – miestelis Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Pandėlio. Seniūnaitijos centras. Miestelis radialinio plano. Stovi Panemunio Švč. Trejybės bažnyčia (pastatyta 1936 m.), veikia Panemunio pagrindinė mokykla, biblioteka, kultūros namai (nuo 1957 m.), medicinos punktas, Panemunio krašto kultūros paveldo muziejus (nuo 2008 m.), išlikę dvaro rūmai ir parkas, senovės gynybiniai įtvirtinimai, stūkso piliakalnis. Miestelyje pastatytas kryžius „Tremtinys“ (atstatytas 1989 m.), stogastulpiai Panemunyje gimusiems choro dirigentui, muzikos veikėjui Nikodemui Martinoniui (pastatytas 1997 m.) ir dainininkui J. Byrai (2002 m.). Taip pat yra akmuo Panemuniui – 400 (atidengtas 1998 m.), paminklas „Angelas“ pokario metais žuvusiems laisvės kovotojams atminti (pastatytas 2003 m.).

Pro miestelį teka Nemunėlis. Vieškeliai į Pandėlį, Suvainiškį, Konstantinavą. 


 Etimologija 

Miestelio vardas – vandenvardinis vietovardis, priešdėlio pa- vedinys iš čia pat tekančios Nemunėlio upės.

 Istorija 

XV a. pabaigoje – XVI a. pradžioje įkurtas Panemunio dvaras buvo valsčiaus centras. 1598 m. pirmą kartą paminėtas Panemunio miestelis. 1620–1832 m. Panemunyje veikė Augustinų reguliariųjų atgailos kanauninkų vienuolynas. XVII a. pastatyta Panemunio bažnyčia. 1625 ir 1915 m. Panemunį siaubė gaisrai. 1687 m. buvo Panemunio dvaras, palivarkas ir miestelis, jame – 19 dūmų, karčema, iždo namai ir maža muitinė. Nuo 1777 m. minima parapinė mokykla. XIX a. viduryje dvarą įsigijo Komarai, perstatė rūmus, išplėtojo pavyzdinį ūkį. XIX a. pabaigoje Panemunis – Zarasų apskrities miestelis, valsčiaus centras.

Per 1905–1907 m. Rusijos revoliuciją vietos gyventojai rengė mitingus, sugriovė dvaro užtvanką, rudenį siautė Rusijos kariuomenės baudžiamasis būrys, turintis artilerijos pabūklų. 1908–1914 m. veikė Blaivybės draugijos skyrius. 1916 m. pro Panemunį nutiestas Skapiškio–Suvainiškio siaurasis geležinkelis (veikė iki 1960 m.).

Tarpukariu Panemunyje veikė spirito varykla, malūnas, smulkaus kredito draugija, kooperatyvas, keletas parduotuvių ir amatininkų dirbtuvių. 1930 m. pradinėje mokykloje veikė vakariniai žemės ūkio kursai. 1944 m. gruodžio 12 d. miestelį buvo užėmęs apie 300 Lietuvos partizanų jungtinis būrys.

Pokario metais apylinkėse veikė Algimanto apygardos, Kunigaikščio Margio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

1946 m. įkurta biblioteka. LTSR metais Panemunis buvo „Nemunėlio“ tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. Veikė malūnas, vilnų karšykla, felčerių ir akušerių punktas, nepilnoji vidurinė mokykla, kultūros namai, biblioteka.

2016 m. liepos 10 d. Panemunėlio miestelyje kunigo J. Katelės labdaros ir paramos fondo patalpose atidarytas kunigo J. Katelės muziejus, kuriame eksponuojami švietėjo, kunigo Jono Katelės asmeniniai daiktai, maldaknygės, nuotraukos.

|}

 Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Rufas Balčiūnas – vargonininkas, chorvedys
 Petras Četkauskas – vargonininkas, chorvedys
 Povilas Četkauskas – vargonininkas, chorvedys
 Kazimieras Četkauskas – vargonininkas, chorvedys
 Vytautas Četkauskas (1910) – vargonininkas, chorvedys
 Arvydas Genys (1954–) – poetas, prozininkas
 Petras Kisielis (1890–1940) – dailininkas, portretistas, mirė sovietiniame kalėjime Vladivostoke.
 Nikodemas Martinonis (1887–1957 Kaune) – vargonininkas, chorvedys, kompozitorius
 Janis Jaunsudrabinis – latvių rašytojas ir tapytojas, 1892–1893 m. mokytojavo rusiškoje mokykloje

 Šaltiniai 

 Nuorodos