Ukrainiečių kalba

Ukrainiečių kalba (ukrainų kalba) – slavų grupės kalba, Ukrainos valstybinė kalba. Kartu su baltarusių ir rusų kalbomis priklauso rytų slavų kalboms. Raštas – kirilica.

 Klasifikacija 
Ukrainiečių kalba priklauso indoeuropiečių kalbų šeimai, slavų grupei ir, kartu su baltarusių bei rusų kalbomis, priskiriama rytų slavų kalbų pogrupiui.

 Istorija 
Ukrainiečių kalba kilusi iš senosios rytų slavų kalbos. Abiejų Tautų Respublikos bei Lenkijos valdymo metais tarpukariu ji patyrė didelę lenkų kalbos įtaką, kuri ypač juntama leksikoje.

 Rusifikacija 
Ukrainos rusifikacija – veiksmai, vykdyti Rusijos imperijos, o vėliau ir SSRS, nukreipti prieš ukrainiečių kalbą bei kultūrą, siekiant įtvirtinti rusų kalbos bei kultūros pirmenybę Ukrainoje.

Dėl rusų ir ukrainiečių kalbos maišymosi įsigalėjo vadinamasis suržykas (pagal cу́ржик 'duona iš įvairių javų miltų mišinio') – pidžinas, kai žodynas daugiausia rusiškas, o tartis ir gramatikos elementai – ukrainietiški.

 Rusijos imperijos era 
Po ATR padalinimų didžiajai Ukrainos daliai atsidūrus Rusijos imperijoje, kraštas buvo pradėtas rusinti ypač aktyviai: uždrausta spauda ukrainiečių kalba, uždaromos ukrainiečių mokyklos. Haliče, kuris aptiteko Austrijos imperijai, ukrainiečių kalba buvo gerbiama ir tausojama.

Vienas žymiausių Ukrainos tautinio sąjūdžio ideologų buvo Tarasas Ševčenka, pasisakęs už ukrainiečių kalbos tausojimą ir nepriklausomą Ukrainos valstybę.

Paplitimas Rusijos imperijoje:
 Iš viso gyventojų kalbančių ukr. rusakalbių kalbančių lenk. Visa Rusijos imperija 125 640 021 22 380 551 55 667 469 7 931 307 Miesto gyventojų 16 828 395 1 256 387 8 825 733 1 455 527 Kaimo gyventojų 108 811 626 21 124 164 46 841 736 6 475 780 Imperijos dalys „Europinė Rusija“, įskaitant Ukrainą ir Baltarusiją 93 442 864 20 414 866 48 558 721 1 109 934 Vyslos kraštas 9 402 253 335 337 267 160 6 755 503 Kaukazas 9 289 364 1 305 463 1 829 793 25 117 Sibiras 5 758 822 223 274 4 423 803 29 177 Centrinė Azija 7 746 718 101 611 587 992 11 576 Administraciniai vienetai Besarabija 1 935 412 379 698 155 774 11 696 Voluinė 2 989 482 2 095 579 104 889 184 161 Voronežas 2 531 253 915 883 1 602 948 1 778 Dono Vojskas 2 564 238 719 655 1 712 898 3 316 Jekaterinoslavslio gubernija 2 113 674 1 456 369 364 974 12 365 Kijevas 3 559 229 2 819 145 209 427 68 791 Kurskas 2 371 012 527 778 1 832 498 2 862 Podolė 3 018 299 2 442 819 98 984 69 156 Poltavos gubernija 2 778 151 2 583 133 72 941 3 891 Tauridos gubernija 1 447 790 611 121 404 463 10 112 Charkovas 2 492 316 2 009 411 440 936 5 910 Chersono gubernija 2 733 612 1 462 039 575 375 30 894 Odesos miestas 403 815 37 925 198 233 17 395 Černigovo gubernija 2 297 854 1 526 072 495 963 3 302 Liublinas 1 160 662 196 476 47 912 729 529 Sedlcės vaivadija 772 146 107 785 19 613 510 621 Kubanės Provincija 1 918 881 908 818 816 734 2 719 Stavropolio kraštas 873 301 319 817 482 495 961

 Sovietų Sąjungos era 
Sovietų Sąjungoje buvo vykdoma nebe tokia griežta rusifikacija, tačiau, kaip ir visoje Sąjungoje, mokyklose privaloma buvo mokytis rusų kalbos, stambiausiose pramonės įmonėse dėl atvykusių specialistų dažniausiai būdavo šnekama rusų kalba.

Statistiniais duomenimis, SSRS metais ukrainiečių kalba šalyje sparčiai nyko, o perestroikos metais (nuo 1985 m.) ėmė pastebimai atsigauti ir populiarėti tarp jaunimo.

 Nepriklausoma Ukraina 

Nuo nepriklausomybės atgavimo šalies valdžia vykdo ukrainizacijos politiką, skatindama platesnį valstybinės kalbos vartojimą oficialiojoje erdvėje, švietimo įstaigose tuose regionuose, kur kalba mažiau paplitusi. Šis procesas ypač pagyvėjo 2004 m. į valdžią atėjus Viktorui Juščenkai.

 Tarmės 
Pagrindinės ukrainiečių kalbos tarmių grupės: šiaurės, pietryčių, pietvakarių ir rusinų. Rusinų kalbą ukrainiečių kalbininkai nusprendė laikyti ukrainiečių kalbos dialektu. Išskiriamos tokios rusinų kalbos atmainos:
 Karpatų slėnių rusinų kalba, kuria kalbama Užkarpatėje;
 Panonijos arba Bačkos rusinų kalba, kuria kalba šiaurės vakarų Serbijoje ir rytų Kroatijoje ir kuri yra Vojvodinos provincijos oficiali kalba;
 Prešovo rusinų kalba, kuria kalba Slovakijos Prešovo krašte.

 Paplitimas 
Iš viso šnekančių ukrainietiškai – 39,4 mln. gyv. (1993)http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=ukr.

 Ukrainoje 

 Ukrainos teritorijoje 1993 m. buvo apie 31 mln. šnekančių ukrainietiškai, iki 2001 m. (pagal visuotinį gyv. surašymą) jų skaičius padidėjo iki 32,7 mln. – 67,5 % Ukrainos gyventojų.http://www.ukrcensus.gov.ua/rus/results/general/language/ 
 Labiausiai ukrainiečių kalba paplitusi Ternopilio srityje (98,3 %), mažiausiai – Sevastopolio mieste (6,8 %).
 Ukrainiečių kalba labiausiai paplitusi tarp ukrainiečių (85,2 %) ir lenkų (71,0 %), mažiausiai – tarp Krymo totorių (0,1 %), vengrų (3,4 %), rusų (3,9 %).

 Internetas 

2010 m. daugiausia užklausų ukrainiečių kalba „Yandex“ paieškos sistemoje buvo užfiksuota Ternopolio srityje – 33 %, mažiausiai – Kryme – 3,7 %. Ukrainiečių kalba užima 16 vietą tarp dažniausiai internete naudojamų kalbų, o jos populiarumas sparčiai auga. Ukrainiečių kalbos naudojimas socialinėse medijose sparčiai išaugo prasidėjus Rusijos karinei agresija prieš Ukrainą.

Ukrainietiškos Vikipedijos straipsnių skaičius viršija 1,3 mln.Puslapis apie ukrainietiškos Vikipedijos konkurenciją su kitų kalbų Vikipedijos leidiniais Svetainėje "Маніфест" pateikiama daugiau nei 11 ths. "YouTube" kanalų ukrainiečių kalba.

 Abėcėlė 
Ukrainiečių kalba rašoma kirilicos raštu.
 Ukrainiečių abecelės raidės bei simboliai Raidė  Kursyvu  Lot. atitikmuo  Pavadinimas  Tarimas  Pastabos А а А а a  а     Б б Б б b  бе    В в В в v  ве   ,   [1] Г г Г г h  ге     Ґ ґ Ґ ґ g  ґе     [2] Д д Д д d  де   ,   Е е Е е e  е     Є є Є є je  є     Ж ж Ж ж ž  же     З з З з z  зе   ,   И и И и y  и     І і І і i  і     Ї ї Ї ї ji, ï  ї     Й й Й й j  йот , й     К к К к k  ка     Л л Л л l  ел   ,   М м М м m  ем     Н н Н н n  ен   ,   О о О о o  о     П п П п p  пе     Р р Р р r  ер   ,   С с С с s  ес   ,   Т т Т т t  те   ,   У у У у u  у     Ф ф Ф ф f  еф     Х х Х х x, ch  ха     Ц ц Ц ц c  це   ,   Ч ч Ч ч č  че     Ш ш Ш ш š  ша     Щ щ Щ щ šč  ща     Ь ь Ь ь ′  м’який знак    minkštumo ženklas [3] Ю ю Ю ю ju  ю   ,   Я я Я я ja  я   ,   ’      апостроф    apostrofas [4]
Kaip skiriamasis ženklas, naudojamas ir apostrofas (jis žymi kietumą – kaip ir rusų kalbos kietumo ženklas ъ), pvz., з'їзд. Dažnai apostrofa naudojama ir kaip minkštumo ženklas (atitinka rusų kalbos ь), jei pagal ukrainiečių kalbos fonologijos taisykles minkštinimas nėra leidžiamas, pvz., сім’я.

 Gramatika 

 Morfologija 

 Daiktavardis 
Daiktavardis turi tris gimines (vyriškąją, moteriškąją ir bevardę), du skaičius (vienaskaitą ir daugiskaitą; dviskaita pasitaiko kaip reliktas), septynis linksnius, jie tokie patys, kaip lietuvių kalboje: vardininkas, kilmininkas, naudininkas, galininkas, įnagininkas, vietininkas (būtinai su prielinksniu) ir šauksmininkas (pavyzdžiui, брат 'brolis' – братe! 'broli!', мама 'mamà' – мамо! 'mãma!'). Kitos rytų slavų kalbos (rusų ir baltarusių) reguliariai vartojamo šauksmininko nebeturi.

Išskiriamos keturios daiktavardžių linksniuotės.

 Būdvardis 
Būdvardis derinamas su daiktavardžiu gimine, skaičiumi ir linksniu. Atsižvelgiant į kamiengalį, išskiriamos dvi linksniuotės (kietojo ir minkštojo kamiengalių). Turima ir mišrioji linksniuotė.

Yra trys laipsniai: nelyginamasis, aukštesnysis ir aukščiausiasis. Nelyginamasis nerodo jokio lyginimo (добрий 'geras').

Aukštesnysis laipsnis sudaromas arba su priesagomis -іш, -ш (добріший 'geresnis'), arba sudėtiniu būdu (яскравий 'ryškus' – більш яскравий 'ryškesnis („daugiau ryškus”)').

Aukščiausiasis laipsnis taip pat gali būti sudaromas vientisiniu būdu su priešdėliu най- prie aukštesniojo laipsnio būdvardžio (міцніший 'stipresnis' – найміцніший 'stipriausias'), arba prie nelyginamojo laipsnio jungiant найбільш 'daugiausia (labiausiai)', від усіх (за всіх) 'virš visų (už visus)', над усе 'viršum visko (visų labiausiai)' (тривожний 'neramus' – найбільш тривожний, тривожніший над усе 'neramiausias').

 Įvardis 
Ukrainiečių kalbos įvardžiai skirstomi į asmeninius, savybinius, sangrąžinius, parodomuosius, žymimuosius, nežymimuosius, neigiamuosius, klausiamuosius-santykinius, klausiamuosius ir kt. Įvardžiai turi šešis linksnius (nėra šauksmininko), kai kurie linksniai sutampa. Gimininių įvardžių daugiskaita vienoda.
VienaskaitaDaugiskaita 1.'aš' 2.'tu' 1.'mes' 2.'jūs' V.  я  ти  ми  ви K.G.мене  тебе нас вас Vt.мені тобі N.  нам  вам Įn.  мною|| тобою || нами || вами'''VienaskaitaDaugiskaita 'jis''tatai (bev. g.)''ji' 'jie, tatai (bev. g.), jos' V. він  воно  вона  вони K.його  – нього  її – неї їх – них G.його  її Vt.ньомунім  ній них N.йому  їй  їм Įn.ним  нею   ними

 Svarbiausios frazės 
LietuviškaiUkrainietiškai Lotynų abėcėleukrainiečių kalba українська мова ukrajins’ka movalietuvių kalba  литовська мова lytovs’ka movalabas  привіт pryvitkaip laikaisi?  як справи?jak spravy?mano vardas …  мене звати mene zvaty …sudie  до побачення do pobačennja ačiū  дякую djakujuprašom  будь ласка bud' laskaaš tave myliu  я тебе кохаю ja tebe kochaju

 Išnašos 

 Nuorodos 


 Didysis ukrainiečių kalbos aiškinamasis žodynas 
 Ukrainiečių kalbos pamokos 

Kategorija:Slavų kalbos
Kategorija:Ukrainos kultūra
Kategorija:Ukrainiečiai