Lukšiai

Lukšiai – miestelis Šakių rajono savivaldybėje, prie kelio , 8 km į rytus nuo Šakių. Seniūnijos centras, 2 seniūnaitijos (Ežero ir Siesarties). Yra paštas (LT-71005).

miniatiūra|Pagrindinė gatvė

 Etimologija 

Vietovardis kilęs iš asmenvardžio Lùkšis, Lukšỹs (< lùkšas, -à – „didelėmis, nulinkusiomis ausimis; žioplas, nevikrus“, lùkšas – „žioplys, ištižėlis“, plg. lùkšis – „galvijas, kurio ragai lenkti į šalis“).

 Geografija 

Pro miestelį teka Šešupės intakas Siesartis, čia į ją įteka Lenkupys. Plentai į Lekėčius, Kriūkus. Į pietryčius nuo Lukšių yra Zyplių dvaras ir XIX a. sodintas parkas, jame yra gamtos paminklas – Zyplių ąžuolas ir tvenkinys.

 Istorija 

Pirmą kartą Lukšiai minimi 1697–1706 m. Sintautų bažnyčios metrikų knygoje, tada ši vietovė priklausė Veliuonos seniūnijai. 1735 m. seniūnas Adomas Tadėjus Chodkevičius įsteigė bažnyčią – Veliuonos filiją. Nuo 1795 m. Lukšiai tapo Prūsijos karalystės iždo nuosavybe. 1807–1813 m. kaimas priklausė Varšuvos kunigaikštystės dvarininko J. Poniatovskio posesijai, vėliau Zyplių dvarą su Lukšiais valdė T. Tiškevičienė, J. Bartkovskis (įkūrė N. Zyplių dvarą), J. Kučinskienė, T. Potockis (valdė iki 1915 m.).

Nuo 1808 m. Lukšiai tapo parapijos centru. XVIII–XIX a. priklausė Zyplių valsčiui, 1807–1950 m. buvo valsčiaus centras. 1839–1855 m. Lukšiuose kunigavo rašytojas Antanas Tatarė, 1839 m. jis įsteigė parapinę mokyklą, kuri 1866 m. rusų valdžios uždaryta. Draudžiamąją spaudą lietuvių kalba platino P. Kriaučiūnas (1885–1892 m. veikė jo knygrišykla) ir kt. knygnešiai.

1866 m. įsteigta valdinė pradžios mokykla dėstomąja rusų kalba, 1907–1945 m. pradžios mokykla dėstomąja lietuvių kalba, 1945–1948 m. progimnazija, 1948–1953 m. septynmetė, nuo 1953 m. vidurinė mokykla, nuo 2010 m. Lukšių Vinco Grybo gimnazija. Veikia mokyklos muziejus.

1877 m. pastatyta mūrinė neogotikinė Lukšių šv. Juozapo bažnyčia, XX a. pradžioje baigtas kurti Zyplių dvaro kompleksas. Tuo metu Lukšiai minimi kaip kaimas Naumiesčio apskrities Zyplių valsčiuje.

Per 1905 m. revoliuciją valstiečiai išvaikė valsčiaus valdybą, nusavino pinigus, paėmė antspaudą. 1906 m. kun. J. Skinkis įsteigė „Žiburio“ draugijos skyrių, 1907 m. biblioteką-skaityklą. 1907 m. įsteigti „Šviesos“, vėliau – „Žagrės“ draugijų skyriai. 1919–1921 m. Zyplių dvare veikė lenkų išvaryta iš Seinų kunigų seminarija, vėliau iki 1940 m. – dvimetė žemės ūkio mokykla. 1919–1936 m. Lukšiuose veikė vartotojų bendrovė „Mėnesis“, 1938–1940 m. – „Varpo“ kooperatyvas.

1941 m. rugsėjo 13 d. nacių okupacinės valdžios įsakymu Batiškių miške prie Šakių buvo nužudyti Lukšių žydai. 1940–1941 m. ir 1944–1953 m. sovietų valdžia ištrėmė 5 Lukšių gyventojus. 

Po Antrojo pasaulinio karo Lukšių apylinkėse veikė Tauro apygardos, Žalgirio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai. 

Nuo 1948 m. „Zanavyko“, vėliau – Lenino kolūkio centrinė gyvenvietė. 1986 m. V. Lenino 116-ųjų gimimo metinių proga pasodinta liepų giraitė – 116 liepų. 1948 m. įkurta biblioteka, yra ambulatorija, lopšelis-darželis, kultūros centras.

1997 m. rugsėjo 16 d. patvirtintas Lukšių herbas.

|}

 Architektūra 

Miestelio planas spindulinis. Neogotikinėje vienbokštėje Šv. Juozapo bažnyčioje, pastatytoje 1877 m. (Kalvarijos apskrities architektas Leopoldas Salkovskis), yra vertingų paveikslų („Pieta“ XIX a.), skulptūrų („Nukryžiuotasis“ XIX a. pabaiga – XX a. pradžia), žalvarinis varpas (1786 m., autorius J. Belmanas). Prie bažnyčios – medinis stogastulpis (XX a. ketvirtas dešimtmetis, meistras J. Grybas).

XIX a. vidurio – XX a. pradžios Zyplių dvaro sodyboje išliko:
 rūmai, statyti 1845–1855 m., 1901 m. perstatant įgavo neobaroko bruožų
 dvi oficinos, abi XIX a. vidurio
 arklidė, dar vadinama stainia; dabar čia įrengta Zyplių dvaro galerija
 ratinė
 svirnas, XIX a. pabaiga – XX a. pradžia
 Mišraus plano parkas įkurtas XIX a. viduryje, pertvarkytas XIX a. pabaigoje; vienas didžiausių Lietuvoje.

Miestelyje:
 Kaminskių šeimos koplyčia-mauzoliejus, pastatyta Lukšių miestelio kapinėse XIX a. pab.
 Tremtinių koplyčia, pastatyta 1994 m.; aut. Vidas Cikana
 A. Tatarės paminklas, pastatytas 1995 m.; aut. V. Cikana
 Juozo Pavalkio-Vijūno paminklas, pastatytas 2002 m.
 Prano Kriaučiūno paminklas, pastatytas 2006 m.; aut. V. Cikana
 Stalinizmo aukų paminklas, pastatytas 1989 m.
 Paminklas Tauro apygardos vado Aleksandro Grybino-Fausto atminimui, pastatytas 2005 m.

 Gyventojai 
miniatiūra|250px|right|Sovietų karių kapinės

 Žymūs žmonės 

Lukšiuose gimė:
 Vladas Bakūnas (1908–1992), žurnalistas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas.
 Aleksandras Grybinas-Faustas (1920–1949), partizanas, Lietuvos laisvės kovos sąjūdžio deklaracijos signataras.
 Martynas Sederevičius (1829–1907), žymus knygnešys ir kunigas.

Lukšių mokykloje mokėsi:
 Juozas Adomaitis-Šernas (1859–1922), mokslo žinių populiarintojas, publicistas, knygnešys.
 Jonas Basanavičius (1851–1927), visuomenės veikėjas, mokslininkas, gydytojas.
 Vincas Grybas (1890–1941), skulptorius.

 Ekonomika 

Veikia žemės ūkio, tekstilės gaminių („Gahlert tekstilė“), medienos apdirbimo („Vinkšna“), glaistytų varškės sūrelių ir sūrių gamybos („Uriga“), pieno surinkimo ir perdirbimo („Lukšių pieninė“, nuo 1939 m.)„Lukšių pieninė“   bendrovės.

 Šaltiniai 

 Nuorodos