Krymo Autonominė Respublika

Krymo Autonominė Respublika (, , totor. Qırım Muhtar Cumhuriyeti, QMC) – Ukrainos administracinis vienetas, esantis Kryme, kuris yra de jure Ukrainai priklausanti teritorija, de facto kontroliuojama Rusijos. 2014 metų kovo mėn. aneksuota Rusijos (kaip Krymo federalinė apygarda), tarptautinės bendruomenės Krymo aneksija pripažįstama neteisėta. Iki 2014 m. Krymo krizės, Krymas buvo vienintelė Ukrainos autonominė respublika šalies pietuose.

Įkurta 1991 m. vasario 12 d. Ribojasi su Chersono sritimi šiaurėje, skalaujamas Azovo jūros šiaurės rytuose ir Juodosios jūros vakaruose, pietuose bei pietryčiuose. 2007 m. metais gyveno 1 994 300 gyventojų. Sostinė – Simferopolis.

 Geografija 


 Vandens telkiniai 
Pusiasalį skalauja Juodoji ir Azovo jūros, su žemynine dalimi Perekopo sąsmauka jungiasi šiaurėje. Mažavandenės upės: Juodoji (Čiornaja), Belbekas, Kačia, Alma, Salhiras. Šiaurės Kryme prie sąsmaukos yra Šiaurės Krymo kanalas. Pietuose labai daug kurortų.

 Klimatas 
Stepių Kryme klimatas vidutinis ir sausas, kalnų Kryme – Viduržemio jūros. Vidutinė sausio temperatūra 1-4 °C, liepos 24 °C. Šiaurėje 300–500 mm kritulių per metus, pietuose 1000–1200 mm.

 Reljefas 
Pusiasalio šiaurėje – lygumos (Stepių Krymas), o pietuose – kalnai (Krymo kalnai).

 Naudingosios iškasenos 
Randama geležies, gamtinių dujų, druskos, gydomojo purvo ir kt.

 Administracinis suskirstymas 
Respublika padalinta į:
 14 rajonų;
 5 respublikinės reikšmės miestus;
 11 rajonininės reikšmės miestus.

Sevastopolio miestas – specialųjį statusą turintis Ukrainos miestas; autonominei respublikai nepriklauso.

 Rajonai 
375px|right|Subdivisions of Crimea
 1. Bachčisarajaus rajonas
 2. Bilohirsko rajonas
 3. Džankojaus rajonas
 4. Kirovskio rajonas
 5. Krasnohvardijsko rajonas
 6. Krasnoperekopsko rajonas
 7. Lenino rajonas 8. Nižniohirskio rajonas
 9. Pervomajskio rajonas
 10. Rozdolnės rajonas
 11. Sakų rajonas
 12. Simferopolio rajonas
 13. Sovietų rajonas
 14. Čornomorskio rajonas

 Miestų savivaldybės 
 15. Alušta
 16. Armianskas
 17. Džankojus
 18. Eupatorija
 19. Kerčė
 20. Krasnoperekopskas 21. Sakai
 22. Simferopolis
 23. Sudakas
 24. Feodosija
 25. Jalta

 Gyventojai 
2005 m. respublikoje gyveno 1 994 300 gyventojų. Tarp jų:
 miesto gyventojų – 62,7 %
 kaimo gyventojų − 37,3 %

Nuo pat SSRS žlugimo, atsivėrus sienoms, Krymo populiacija krinta. 1989–2011 metais gyventojų sumažėjo 16,33 %.

Krymo totorių etninė grupė, sudaranti apie 13 proc. Krymo gyventojų, susiformavo Kryme viduramžiais, po Krymo chanato susikūrimo. Pokaryje Stalino nurodymu Krymo totoriai buvo ištremti į Vidurinę Aziją. Po Sovietų Sąjungos žlugimo jie ėmė grįžti į Krymą.

Respublikos vidutinis gyventojų tankumas – 78 žm./km².

 Tautinė sudėtis 

Pagal vienintelį 2001 m. Ukrainos gyventojų surašymą po TSRS žlugimo Kryme gyveno 2,4 mln. žmonių. Krymo gyventojų sudėtis istoriniais laikais buvo daugianacionalinė. Pagal 2001 m. surašymo duomenis gausiausios etninės Krymo gyventojų grupės buvo rusai (60,40 %), ukrainiečiai (24,01 %) ir Krymo totoriai (10,21 %).Государственный комитет статистики Украины. Перепись 2001. Pastarieji iki 1944 m. gegužės 18 d., kai buvo pradėtas priverstinis Krymo totorių keldinimas į Vidurinę Aziją, sudarė 20 % Krymo gyventojų. XX a. 9-to dešimtmečio pabaigoje prasidėjo Krymo totorių grįžimas į istorinę tėvynę Kryme.

Daugelis rusų, ukrainiečių, graikų ir bulgarų išpažįsta stačiatikybę, Krymo totoriai, totoriai ir uzbekai – islamą (sunitų pakraipos), daugelis azerbaidžaniečių – musulmonai šiitai. Taip pat paplitę protestantai, katalikai ir judėjai.

 Kalbos 
Pagal 2001 m. surašymo duomenis gimtąja kalba nurodė rusų kalbą 79,1 % gyventojų, ukrainiečių kalbą – 9,6 % gyventojų (t. y., 2,5 mažiau nei gyvena ukrainiečių, nes daugelis Krymo ukrainiečių yra rusakalbiai), Krymo totorių kalbą – irgi 9,6 % gyventojų.

Pagal apklausos, kurią 2004 m. atliko Kijevo tarptautinis sociologijos institutas, duomenis rusų kalbą bendravime (dažnai kartu su kitomis kalbomis) naudoja 97 % Krymo gyventojų.Портрет электоратов Ющенко и Януковича  // Киевский центр политических исследований и конфликтологии. – 18.01.2005

 Ekonomika 
Maisto pramonė, mašinų (laivų, prietaisų, televizorių ir kt.) gamyba, chemijos ir lengvoji pramonė, statybinių medžiagų gamyba. Kasama geležies rūda, išgaunamos gamtinės dujos. Auginamos grūdinės (kukurūzai, kviečiai, miežiai, ryžiai ir kt.) bei techninės (saulėgrąžos, tabakas, linai ir kt.) kultūros, daug daržovių, vaisių (ypač – vynuogių). Sovietmečiu pusiausalyje buvo pradėtos Krymo atominės elektrinės statybos, kurios, įsiterpus „žaliesiems“, buvo nutrauktos.

Uostai: Kerčė, Jalta, Feodosija, Eupatorija.

 Ekonomikos rodikliai 
 N rodiklis vienetai 2006 1 Prekių eksportas mln. JAV dolerių 400,1 2 Tarp visų Ukrainos sričių % 1 3 Prekių importas mln. JAV dolerių 230,9 4 Tarp visų Ukrainos sričių % 0,5 5 Eksporto-importo saldo mln. JAV dolerių 169,2 6 Kapitalinės investicijos mln. grivinų 5444,9 7 Vidutinis atlyginimas Grivinų (2007-01-01) 1002 8 Vidutinis atlyginimasJAV dolerių (2007-01-01) 198,4

 Susisiekimas 
Išvystytas geležinkelio mazgas, Simferopolyje veikia tarptautinis oro uostas
 Automobilių keliai srityje:  Maršrutas Didesni miestai respublikoje Ukrainietiška  numeracija Tarptautinė  numeracija Statusas   Chersonas –  Potis Armianskas, Krasnoperekopskas, Feodosija, Kerčė   Tarptautinis   Kirkenes –  Jalta Simferopolis, Alušta   Tarptautinis   Jalta –  Simferopolis Livadija, Alupka, Forosas, Balakvala  - Nacionalinis

 Turizmas 
XIX a. caro šeima bei Rusijos kilmingieji pietinėje Krymo pakrantėje įsirengė vasaros rezidencijas. Nuo tada Krymas tapo žinomas kaip atostogų bei poilsiavimo vieta. Prie Juodosios jūros ilsėjosi nemažai garsių menininkų, rašytojų (pvz., kaip Antonas Čechovas), kurie dėl šilto ir neatšiauraus Krymo klimato netgi apsigyveno.

Sovietmečiu Krymas tapo „Visasąjunginių sanatorijų“ vieta, kur, sezono metu, atvykdavo iki 10 milijonų poilsiautojų. Ukrainai atgavus nepriklausomybę, turistų skaičius sumažėjo. Pastaraisiais metais Ukrainą atranda vis daugiau užsienio poilsiautojų (dėl žemų kainų).

Krymo pietinėje dalyje, ties Ursufu, iki šiol veikia Tarptautinis vaikų poilsio ir sveikatingumo centras Artekas.

Pagrindiniai kurortai: Jalta, Mischoras, Alupka, Simeizas, Hurzufas, Alušta, Feodosija, Eupatorija.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Informacinė svetainė  (ukr., rus., angl., pranc.)
 Krymo Aukščiausiosios Tarybos svetainė (ukr., rus.)