Egiptiečių hieroglifai

Senovės Egipto hieroglifai (sen. gr. ιερός, hieros: „šventas“; γλύφω, glyphō: „graviruoti/raižyti“; egiptietiškai sš n mdw nṯr „Dievo žodžio raštas“) – viena iš trijų rašto sistemų, naudota užrašyti Senovės egiptiečių kalbai, sudėtingiausia ir seniausia iš jų.

 Istorija 
Hieroglifai Egipte buvo naudojami nuo IV tūkst. pr. m. e. pabaigos iki maždaug IV a. Jie atsirado IV tūkst. pr. m. e. pabaigoje iš egiptiečių piktografinių piešinių, kurie leido įvairiais sutartiniais simboliais užšifruoti istorijas ir pasakojimus. Vienas žymiausių to pavyzdžių Narmero plokštė iš I dinastijos. Iš šių piešinių išsivystė pirmieji hieroglifai, naudojami grynai logografiniu principu, ir vaizduojantys atskirus daiktus, leidžiantys pavaizduoti vardus, totemus. Šiek tiek vėliau kai kurios logogramos pradėtos naudoti fonografiniu principu, ir leido parašyti garsus. Pirmasis rišlus sakinys hieroglifais priklauso II dinastijai ir randamas karaliaus Peribseno kapavietėje.

Hieroglifai buvo rašomi ant šventyklų, sienų, baldų, statulų, papiruso, sarkofagų, karstų, laidojimo vietose, piramidėse ir kitur. Galėjo būti išraižomi kietame paviršiuje, ar parašyti rašalu. Paraleliai, nuo pat I dinastijos atsirado egiptietiškas greitraštis, pritaikytas rašyti specialiai ant papiruso, teptuku, kuris turėjo švelnesnes linijas ir buvo vadinamas hieratiniu raštu. Nepaisant to, kad hieratiniu (o vėliau demotiniu) raštu buvo galima rašyti greičiau, hieroglifai nenunyko, tačiau daugiausia apsiribojo kieta rašymo terpe (t. y. ant akmens). Jie labai mažai kisdami išsilaikė tūkstančius metų.

Iš egipto hieroglifų apie II a. pr. m. e. išsivystė Kušo karalystėje naudoto merojės rašto hieroglifinė atmaina. Tik Merojės hieroglifinis raštas buvo išimtinai fonografinis, ir naudojo tik ribotą skaičių (23) hieroglifus, išreikšti atskiroms fonemoms.

Paskutinis įrašas hieroglifų raštu buvo užfiksuotas Filėje Izidės šventykloje IV a. (396 m.), kai krikščionių imperatorius Teodosijus I įsakė uždaryti visas pagoniškas imperijos šventyklas. Nuo to laiko šiuo raštu nebuvo niekas rašoma ir skaitoma.

 Ženklų skaičius ir klasifikacija 
Šiuo metu mokslininkams yra žinoma maždaug 800 skirtingų ženklų, kurie sudarė hieroglifų aibę iki Ptolemėjų laikotarpio. Vėliau jų skaičius labai išaugo ir siekė net 6000. Kadangi hieroglifų struktūra yra labai sudėtinga, ir jie primena piešinėlius, jų klasifikacija ir išdėstymas žodynuose sudaro tam tikrų problemų. Nėra žinoma, kaip patys egiptiečiai klasifikavo savo rašto ženklus, bet dabartinėje egiptologijoje dažniausiai remiamasi Gardinerio klasifikacija, pasiūlyta 1927 m. Jis siūlo visus ženklus sugrupuoti į 26 skirtingas grupes, pagal tematiką – t. y. pagal tai, ką jie vaizduoja. Nors vėliau buvo pasiūlytos naujos, tobulesnės klasifikacijos, Gardinerio sąrašas išlieka įtakingiausias egiptologijoje. Jame kiekviena kategorija žymima lotynų abėcėlės raide, prie kurios arabiškais skaitmenimis prirašomas hieroglifo eilės numeris atitinkamoje grupėje (didžiausia grupė turi 77 hieroglifus). Kadangi po Gardinerio sąrašo sudarymo buvo atrasti ir nauji ženklai, jie koduojami prirašant papildomas raideles po skaitmenų.
    Grupė 
  Gardinerio fiksuotashieroglifų skaičius
  Grupės pavadinimas
    A 58 Vyras ir jo veikla
    B 77 Moteris ir jos veikla
    C 11 Atropomorfiniai dievai
    D 63 Žmogaus kūno dalys
    E 32 Žinduoliai
    F 52 Žinduolių kūno dalys
    G 54 Paukščiai
    H 8 Paukščių kūno dalys
    I 15 Ropliai
    K 6 Žuvys ir žuvų kūno dalys
    L 7 Bestuburiai
    M 44 Medžiai ir augalai
    N 42 Dangus, žemė, vanduo


     Grupė 
  Gardinerio fiksuotashieroglifų skaičius
  Grupės pavadinimas
    O 51 Pastatai ir jų dalys
    P 11 Laivai ir jų dalys
    Q 7 Namų ūkio daiktai
    R 25 Šventyklų daiktai ir šventi simboliai
    S 45 Karūnos, drabužiai ir pan.
    T 35 Karo ir medžioklės ginklai
    U 41 Žemdirbystės ir amatų įrankiai
    V 38 Krepšiai, maišai, virvės ir pan.
    W 25 Moliniai ir akmeniniai indai
    X 8 Duona ir kepiniai
    Y 8 Raštas, žaidimai, muzika
    Z 11 Linijos ir geometrinės figūros
    Aa 31 Neklasifikuojami



 Rašymo tvarka ir naudojimas 
Egiptiečių hieroglifai galėjo būti išdėstomi trimis kryptimis: iš kairės į dešinę, iš dešinės į kairę, arba iš viršaus į apačią (pastaruoju atveju eilutės galėjo rikiuotis iš kairės arba iš dešinės). Skaitymo tvarka (iš kairės ar iš dešinės) yra nustatoma pagal žmones ir gyvūnus vaizduojančių ženklų kryptį. Jų galvos visada yra atgręžtos į teksto priekį. Taigi, jeigu jie yra atgręžti į kairę, tai reiškia, kad tekstas turi būti skaitomas iš kairės į dešinę.

Ženklų išsidėstymas viename žodyje nebuvo labai griežtai reglamentuotas, ir buvo daugiau estetizuotas – pirmiausia žiūrėta, kad ženklų grupė gražiai atrodytų. Paprastai buvo stengiamasi rašyti bendrąja rašto kryptimi, tačiau egzistavo ir išimčių. Pvz., faraonų varduose skiemuo ra/re, reiškiantis saulės dievą Ra tariamas žodžio pabaigoje (pvz., Menchepere ir pan.), bet pats ženklas rašomas žodžio pradžioje.

 Ženklų funkcijos 
Kadangi egiptiečių rašto sistema yra mišri, hieroglifai gali atlikti iš esmės tris funkcijas:
 Logografinę – šiuo atveju yra svarbi ženklo reikšmė, ir ženklas turi konkretų tarimą.
 Determinatyvinę – šiuo atveju yra svarbi tik ženklo reikšmė, o tarimas nėra fiksuojamas. Šie ženklai leido patikslinti prieš jį einančio žodžio reikšmę, ypač tada, kuomet galėdavo kilti neaiškumų dėl panašiai tariamų ar homofoniškų žodžių.
 Fonografinę – šiuo atveju yra svarbus tik ženklo tarimas, ir ženklas konkrečios reikšmės neturi. Fonogramos dar skirstomos į vienskiemenes, dviskiemenes ir triskiemenes.
Dauguma hieroglifų galėjo atlikti bent kelias, jeigu ne visas tris funkcijas kartu, priklausomai nuo konteksto. T. y. vienas ir tas pats ženklas galėjo būti naudojamas ir kaip fonetinis ženklas, ir kaip logograma, ir kaip determinatyvas.

 Fonografinis vartojimas 
Fonografinę funkciją galėjo atlikti apie 200 ženklų. Iš jų apie 30 buvo vienskiemeniai, apie 80 – dviskiemeniai, ir apie 60 – triskiemeniai. Jais buvo galima fiksuoti apie 24 skirtingus garsus. Vienskiemeniai ženklai sudarė savotišką rinkinį, egiptiečių abėcėlę.
  + Fonetiniai vienskiemeniai rašto ženklaiŽenklasNr.TransliteracijaTarimasGardiner(1957)Buurman,et al. (1988)Allen(2000) A G1 3 A 3 /ɑː/ i M17 ı͗ i j /ɑː/, /iː/ i-i 2× M17 y y y /j/, /i:/ a ar D36:D36 D36ar2x D36 ˤ a ˤ /a/ w ar W G43 ar Z7 w w w /u/, /w/ b D58 b b b /b/ p Q3 p p p /p/ f I9 f f f /f/ m ar M G17 ar Aa15 m m m /m/ n ar S3 N35 ar S3 n n n /n/ r D21 r r r /r/


 + Fonetiniai vienskiemeniai rašto ženklaiŽenklasNr.TransliteracijaTarimasGardiner(1957)Buurman,et al. (1988)Allen(2000) h O4 h h h /h/ (kietas) H V28  H  /h/ (kietas) x Aa1  x  /x/ () X F32  X  /x/ () z O34 s s z /s/ s S29 s s s /s/ S N39 š S š /ʃ/ (liet. š) q N29  q q /k/ k V31 k k k /k/ g ar V33 W11 ar V32 g g g /g/ t ar U33 X1 ar U33 t t t /t/ T V13  T  /tʃ/ (liet. č) d D46 d d d /d/ D I10  D  /dʒ/ (liet. dž)

Dviskiemeniai rašto ženklai buvo grupuojami į 17 grupių pagal antrąjį skiemenį. Toliau pateikiama keletas jų:
    +su antruoju priebalsiu 3
   Ženklas
   Transliteracija
    U1
  mȝ
    U30
  tȝ
    V4
  wȝ


   +su antruoju priebalsiu r
   Ženklas
   Transliteracija
    D4
  ir
    O1
  pr
    U6
  mr


   +su antruoju priebalsiu w
   Ženklas
   Transliteracija
    E23
  rw
    M23
  św
    N35B
  mw


    +su antruoju priebalsiu n
   Ženklas
   Transliteracija
    E34
  wn
    Y5
  mn
    M2
  ḥn


    +su antruoju priebalsiu m
   Ženklas
   Transliteracija
    T34
  nm
    I6
  km
    U15
  tm

Dažniau naudojami triskiemeniai rašto ženklai:
     Ženklas
   Transliteracija
    P6
  ˁḥˁ
    F21
  śḏm
    F35
  nfr


     Ženklas
   Transliteracija
    S34
  ˁnḫ
    R4
  ḥtp
    D45
  ḏśr


     Ženklas
   Transliteracija
    F25
  wḥm
    F42
  śpr
    F36
  smȝ


     Ženklas
   Transliteracija
    F12
  wśr
    I1
  ˁšȝ
    L1
  ḫpr


     Ženklas
   Transliteracija
    O42
  šsp
    P8
  ḫrw
    T18
  šmś


 Logografinis vartojimas 
Nors vienskiemeniai fonografiniai ženklai pilnai leido užrašyti egiptiečių kalbą su minimaliu ženklų skaičiumi, per istoriją niekada nebuvo atsisakyta nei dviskiemenių, nei triskiemenių ženklų, nei logogramų. Logografiniu pagrindu ženklai buvo naudojamos gana dažnai, tačiau, kad atkirti nuo fonografiniu pagrindu vartojamų, prie jų dažnai būdavo rašomas specialus simbolis – vertikalus brūkšnelis (ženklo apačioje arba dešinėje).

Rašant ir skaitant logogramas didelių problemų kėlė ženklų daugiareikšmiškumas (polisemija). Neretai vienas hieroglifas, kaip logograma, turėjo keletą skirtingų ir su tuo susijusių skirtingų tarimų. Pvz., „žmogaus su ranka prie burnos“ hieroglifas (A2) galėjo reikšti sąvokas „valgyti“ (wnm), „alkti“ (ḥqr), „gerti“ (swr), „kalbėti“ (ḏd), „tylėti“ (gr), „vadinti“ (njs), „manyti“ (k3j), „mylėti“ (mrj), „gyventi“ (anx). Dėl tos priežasties dauguma logogramų neapsieidavo be papildomų ženklų – taip vadinamųjų fonetinių papildų, kurie tik duodavo užuominą, kokie garsai yra tame žodyje, bet nebūdavo papildomai tariami. Pvz., ženklo U23 skirtingo tarimo ir fonetinių papildų pavyzdys:
   Ženklas
   Su papildais
   Transliteracija
    U23
  U23-b
  3b
    Ab-m:r
  mḥr


 Determinatyvinis vartojimas 

Determinatyvinę funkcija atliekantys ženklai sprendė kitą problemą – žodžių homofoniją. Jie buvo reikalingi, kad atskirti kai kuriuos panašiai tariamus ir užrašomus žodžius. Pvz., žodis wn galėjo reikšti „atidaryti“, „skubėti“, „klaida“, „trūkumas“, „plikas“ ir pan. Kad išspręsti šį homofoniškumą, parašius sąvoką buvo prirašomas determinatyvas, kuris duodavo užuominą, kuriai reikšmių grupei atitinkamas žodis priskirtinas. Pvz., minėtojo žodžio wn atveju, buvo naudojami šie determinatyvai:
   Žodis
   Tarimas
   Su determinatyvu
   Determinatyvo reikšmė
   Žodžio reikšmė
    wn:n
  wn
  wn:n-O31
  „durys“, visa, kas susiję su durimis
  „atidaryti“
    wn:n-D54
  „judėjimas“
  „atidaryti“
    wn:n-G37
  „menkas“, „mažas“, „blogas“
  „klaida“, „trūkumas“
    wn:n-D3
  „plaukai“, visa, kas susiję su plaukais
  „plikas“


 Nuorodos 

 Ancient Egyptian Hieroglyphics – Aldokkan
 Glyphs and Grammars Resources for those interested in learning hieroglyphs, compiled by Aayko Eyma.
 Hieroglyphics!  Annotated directory of popular and scholarly resources.
 Egyptian Hieroglyphic Dictionary  by Jim Loy
 [http://www.p22.com/products/hieroglyphic.html Hieroglyphic fonts]  by P22 type foundry
 GreatScott.com’s Hieroglyphs  Commercial (free intro) Wikimedia’s hieroglyph writing codes
 Ancient Egypt Online: Sign list, tutorials and quizzes A complete sign list, plus tutorials and quizzes''
 Unicode Fonts for Ancient Scripts  Ancient scripts free software fonts

Kategorija:Rašto sistemos
Kategorija:Senovės Egiptas