Kauno gubernija

Kauno gubernija () – Rusijos imperijos administracinis-teritorinis vienetas 1843–1915 m. Centras – Kaunas. Buvo dabartinės Lietuvos centrinėje, vakarinėje ir šiaurinėje dalyje bei Baltarusijos šiaurės vakariniame pakraštyje. Gubernija įėjo į Vilniaus generalgubernatoriją. Plotas 38 400 km². Priklausė Rusijos imperijos nepramoninėms gubernijoms, žemės ūkio lygiu buvo viena pirmaujančių, gyventojai – vieni raštingiausių (1897 m. 55,3 proc.).

 Istorija 

1842 m. gruodžio 30 d. pasirašytas Rusijos caro Nikolajaus I įsakymas,Ковенская губерния.  – Москва, Большая российская энциклопедия, 2004–2017. kuriuo siekiama subalansuoti Šiaurės vakarų gubernijas gyventojų ir ploto atžvilgiu, sudarant Kauno guberniją iš šiaurinių Vilniaus gubernijos apskričių (visų Raseinių, Šiaulių, Telšių, Upytės arba Panevėžio, Vilkmergės, Zarasų apskričių, dalies Kauno apskrities). Iš likusios dalies Kauno apskrities (iki Rumšiškių) buvo atkurta Trakų apskritis. Šis įsakymas įsigaliojo 1843 m. liepos 13 d. (pagal senąjį kalendorių – liepos 1 d.). Gubernija buvo Rusijos imperijos šiaurės vakarinėje dalyje.

Įkūrus guberniją, paskirtas Kauno gubernatorius, vicegubernatorius, gubernijos valdyba, finansų rūmai, prokuroras ir du striapčiai, sudarytas sąžinės teismas, visuomenės priežiūros prikazas, statybos komisija, paskirti gydymo valdybos inspektorius, gubernijos matininkas, miesto magistrato nariai (ratmanai ir burmistrai), mokyklų inspektorius, muitinės viršininkas, pasienio valdininkai, miesto viršininkas, miesto seniūnai, gubernijos bajorų vadas, policmeisteris, valstybės turtų apygardos viršininkas, girininkas, zemskinis teismas, apskaitos iždininkas. Kauno gubernija be pakeitimų išliko iki 1915 m.

|-
| 1857 || || 969.369 || ||
 251 miestelis
 25.465 kaimai
|-
| 1895 || || || 144 valsčiai ||
|-
| 1897 || || 1.544.564 || ||
|-
| 1913 || || 1.774.000 || ||
|-
| 1914 || 40.260 || 1.857.100 || 7 apskritys: Kauno apskritis, Panevėžio apskritis, Raseinių apskritis, Šiaulių apskritis, Telšių apskritis, Vilkmergės apskritis, Zarasų apskritis ||
|}

 Administracinis suskirstymas 

Gubernija buvo sudaryta iš 7 apskričių, iki tol priklausiusių Vilniaus gubernijai:
 Kauno apskritis
 Novoaleksandrovsko apskritis (Zarasų, buvusi Breslaujos apskritis)
 Panevėžio apskritis (buvusi Upytės apskritis)
 Raseinių apskritis
 Šiaulių apskritis
 Telšių apskritis
 Vilkmergės apskritis

Bendrai apskritys užėmė 37 000 tūkstančius kvadratinių varstų (38 400 km²), buvo 830 tūkst. gyventojų. Didžiausios – Šiaulių apskrities – plotas 1897 m. buvo 6498 kvadratiniai varstai su 3937 gyvenamų vietovių, kuriose gyveno 239 000 gyventojų. 1913 m. buvo 141 valsčius, 936 seniūnijos, 9 miestai, 24 641 kitos gyvenvietės.

 Gubernatoriai 

Per 74 metų laikotarpį (1843–1917 m.) iš viso pareigas ėjo 22 gubernatoriai.

 Nuo  Iki  Gubernatorius 1843-04-23  1848-03-10  Ivanas Kalkatinas 1848-03-10  1848-03-17  Sergejus Dolgorukovas 1848-03-17  1851-04-03  Afanasijus Radiščevas 1851-04-03  1854-08-13  Piotras Švarcas 1854-08-13  1857-10-24  Ivanas Romanusas 1857-11-01  1861-09-18  Stanislavas Chominskis 1861-09-18  1863-06-04  Grigorijus Krygeris 1863-06-04  1863-08-01  Sergejus Engelhartas 1863-08-02  1866-07-27  Nikolajus Muravjovas 1866-07-29  1868-05-17  Aleksejus Kaznačejevas 1868-05-31  1874-01-10  Michailas Obolenskis 1874-02-08  1879-04-30  Piotras Bazilevskis 1879-05-21  1880-06-27  Sergejus Gudimas-Levkovičius 1880-09-06  1881-03-09  Nikolajus Baranovas 1881-03-27  1886-12-26  Valerijus Melnickis 1887-01-08  1890-04-19  Jevgenijus Kurovskis 1890-05-03  1896-07-11  Nikolajus Klingenbergas 1896-07-11  1899-05-24  Sergejus Suchodolskis 1899-05-24  1902-02-01  Aleksejus Rogovičius 1902-02-01  1904-04-15  Emanuilas Vatacis 1904-04-24  1912-12-31  Piotras Veriovkinas 1912-12-31  1917  Nikolajus Griazevas

 Šaltiniai 

 Nuorodos 


 Gubernijos žemėlapiai