Lvovo sritis

Lvovo sritis arba Lvivo sritis ( arba Львівщина) – vakaruose esanti Ukrainos sritis. Šiaurėje ribojasi su Voluinės, šiaurės rytuose – su Rivnės, rytuose – su Ternopilio, pietuose – su Ivano Frankivsko, pietvakariuose – su Užkarpatės sritimis, vakaruose – su Lenkija. Administracinis centras – Lvovas/Lvivas.

 Geografija 

 Plotas 
Srities plotas 21865 km², kas sudaro 3,61 % Ukrainos teritorijos.

 Vandens telkiniai 
Per sritį tekančios upės priklauso Baltijos ir Juodosios jūrų baseinams. Didžiausios upės – Vakarinis Bugas, Dniestras.

 Klimatas 
Klimatas vidutinių platumų; kontinentinis. Žiemos švelnios, vasaros šiltos. Vidutinė sausio temperatūra lygumuose −4,1 °C, kalnuose – −6,1 °C, birželio – 18,3 °C bei 12,8 . Per metus iškrenta 750–100 mm kritulių.

 Istorija 

Lvovo srities administracinis centras Lvovas yra istorinio Ukrainos regiono Galicijos sostinė. Lvovo sritį XIV amžiuje užkariavo Ldk Algirdas. Tačiau 1569 metais LDK ir Lenkijai pasirašius Liublino uniją Lvovo sritis su Voluine ir kitomis derlingomis dabartinės Ukrainos žemėmis atiteko Lenkijai. Po I Abiejų Tautų Respublikos padalijimo Lvovas atiteko Austrijai. Priešingai negu Voluinėje, Lvovo srityje buvo gerbiama ir tausojama ukrainiečių kalba. Pasibaigus Pirmajam pasauliniam karui dabartinėse Lvovo ir aplinkinių sričių teritorijose buvo suformuota Vakarų Ukrainos Liaudies Respublika su sostine Lvove. Po Lenkijos–Ukrainos karo Lvovas atiteko Lenkijai. 1921 m. buvo įkurta Lvovo vaivadija. Po Molotovo-Ribentropo pakto Lvovo vaivadiją užgrobė Tarybų Sąjunga ir įkūrė Lvovo sritį Ukrainos TSR sudėtyje. 1941–1944 m. buvo vokiečių okupuota.

 Gyventojai 

2008-aisias m. srityje gyveno 2 559 800 gyventojų ir tai sudarė beveik 2,49 % visų Ukrainos gyventojų. Tarp jų:
 miesto gyventojų – 59,3 %
 kaimo gyventojų − 40,7 %

Pagal tautybę gyventojai pasiskirsto:
 ukrainiečiai – 94,8 %
 rusai – 3,6 %
 lenkai – 0,7 %
 kiti (baltarusiai, žydai) – 0,3 %

Srities vidutinis gyventojų tankumas – 119.54 žm./km².

 Administracinis suskirstymas 

Sritis padalintą į:
 20 rajonų;
 9 srities pavaldumo miestus;
 35 rajono pavaldumo miestus.

 Srities pavaldumo miestai  Lietuviškai Ukrainietiškai Gyventojų skaičius  Lvovas Львів 735,5  Drohobyčas Дрогобич 78,7  Červonohradas Червоноград 68,7  Stryjus Стрий 60,7  Boryslavas Борислав 36,1  Sambiras Самбір 34,9  Truskavecė Трускавець 30,0  Naujasis Rozdilas Новий Розділ 27,8  Moršynas Моршин 6,1

 Ekonomika 

Lvovo srities ekonominėje zonoje išskiriami trys rajonai:
 Prieškarpatės – mašinų gamyba, medžio apdirbimas, lengvoji bei maisto pramonė; naftos gavyba, sieros gamyba.
 Šiaurinį – akmens anglies kasimas (Voluinės-Lvovo anglių baseinas), cheminė bei lengvoji pramonė, energetika(Dobrotviro šiluminė elektrinė).
 Lvovo – mašinų gamyba, maisto bei lengvoji pramonė.

Lvovo mieste yra stambi viešojo transporto gamykla – LAZ. Srityje auginami javai (miežiai, kviečiai), cukriniai runkeliai, linai, bulvės, galvijai, kiaulės, avys, arkliai. 2008 m. Lvovo srityje buvo pagaminta 5 % Ukrainos žemės ūkio produkcijos/Питома вага Львівської області в Україні .

Lvovo srityje 2003 metais pagaminta: 97,7 % elektros lempučių, 88,3 % – autokrovėjų, 55,5 % – sieros, 34,4 % – popieriaus, 16,6 % – autobusų, 22,6 % – kartono, 13,2 % – margarino, 12,7 % – dažų, 9,5 % – avalynės, 9,3 % – baldų, 9,3 % cemento nuo visų šalyje gaminamų produktų..

 Ekonomikos rodikliai 

 N rodiklis vienetai 2006 1 Prekių eksportas mln. JAV dolerių 804,1 2 Tarp visų Ukrainos sričių % 2,1 3 Prekių importas mln. JAV dolerių 1120,2 4 Tarp visų Ukrainos sričių % 2,5 5 Eksporto-importo saldo mln. JAV dolerių −316,1 6 Kapitalinės investicijos mln. grivinų 6835,3 7 Vidutinis atlyginimas Grivinų (2007-01-01) 953 8 Vidutinis atlyginimasJAV dolerių (2007-01-01) 188,7

Pagal Ukrainos statistikos komiteto duomenis.

 Susisiekimas 

Lvove ir Stryjuje yra svarbūs geležinkelių mazgai. Lvove taip pat yra stambus tarptautinis oro uostas

 Automobilių keliai srityje:  Maršrutas Didesni miestai srityje Ukrainietiška  numeracija Tarptautinė  numeracija Statusas   Lvovas –  Varšuva Žovkva, Rusios Rava   Tarptautinis   Kalė –  Rideris Krakovecas, Javorivas, Lvovas   Tarptautinis   Lvovas – - skp skp – sienos kirtimo punktas  „Šeginai“ Horodokas, Mostyska  - Tarptautinis   Stryjus –  Znamenka Chydačivas, Chodorivas   Tarptautinis   Kijevas –  Čopas Brodai, Radyvylivas, Mykolajivas   Nurodyta greitkelio  ukrainietiškas vidaus pavadinimas (Kijevas-Čopas). Greitkelis sutampa su europiniais maršrutais (Kalė-Rideris) bei (Brestas-Machačkala)  Tarptautinis   Lvovas –  Ternopilis Zoločivas  - Nacionalinis   Mukačevė –  Lvovas Peremyšlianai  - Nacionalinis   Lvovas –  Luckas Horochivas  - Nacionalinis

 Kelių rodyklė 
 Bendras automobilių kelių ilgis – 8000 km
 Iš jų su tvirta danga – 7400 km
 Bendras geleležinkelių ilgis – 1309 km

 Švietimas ir kultūra 
Lvovo srities Pagrindinio statistikos valdymo duomenimis 2008 m. pagal teatrų skaičių sritis užėmė trečią vietą tarp Ukrainos regionų (po Kijevo miesto ir Dniepropetrovsko srities); ketvirtą vietą pagal aukštųjų mokyklų skaičių (po Kijevo miesto, Donecko ir Charkovo sričių) bei ketvirtąją vieta pagal studentų skaičių 10-čiai tūkstančių gyventojų (po Kijevo miesto, Charkovo srities bei Sevastopolio miesto)Регіон у фокусі .

Iš kultūros įstaigų 2008-ųjų duomenimis srityje buvo:
 17 muziejų
 11 teatrų
 1374 bibliotekų
 1397 klubo tipo įstaigų
 13 koncertinių organizacijų.

Iš švietimo įstaigų 2008-ųjų duomenimis srityje veikė:
 53 aukštosios mokyklos;
 1469 bendrojo lavinimo švietimo įstaigos;
 62 profesinės mokyklos;
 487 ikimokyklinės įstaigos.

 Turizmas 
Srityje yra 3934 istorijos, archeologijos, architektūros paminklai.

Svarbiausi jų:
 Lvovo senamiestis, įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldą;
 valstybinis istorijos-kultūros draustinis „Turstanė“ (IX–XIV a. tvirtovės griuvėsiai; Skolės rajone);
 valstybinis istorijos-kultūros draustinis „Nahujevyčiai“ (Ivano Franko gimtinė; Drohobyčiaus rajone);
 Žovkvos senamiestis;
 vienuolynas Krechive (Žovkvos rajone);
 senosios slavų gyvenvietės (X–XIII a.; Pustomytų rajone);
 Ukrainos auksinė pasaga: Olesko (XIII–XVII a.) Zoločivo, Pidhircių, Svirzkio pilys.

 Išnašos 

 Nuorodos 
 Oficiali Lvovo miesto svetainė (ukrainiečių ir anglų kalbomis) 
 Lvovo srities draustiniai (rusų kalba)