Skuodas

Skuodas – miestas šiaurės vakarų Lietuvoje, Žemaitijoje, Klaipėdos apskrityje, 75 km į šiaurę nuo Klaipėdos, 2 km į pietus nuo Latvijos sienos. Skuodo rajono savivaldybės centras, Skuodo miesto seniūnija, yra apylinkių seniūnijos centras. Pagrindiniai pastatai sutelkti miesto centre: Skuodo Švč. Trejybės bažnyčia (pastatyta 1847 m.), Skuodo evangelikų liuteronų bažnyčia (pastatyta 1821 m.), Skuodo muziejus, paštas, kultūros centras, savivaldybė, kiek į šiaurę – rajono centrinė ligoninė, yra globos namai.

kairėje|miniatiūra|Skuodo cerkvė
kairėje|miniatiūra|269x269px|Vytauto Didžiojo karūnavimo dienos minėjimas, Skuode 1930 m.

 Etimologija 

Miesto vardas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo dar ir dabar pasitaikančios pavardės Skuodas. Vokiečiai miestą vadino Schoden, taip pat Skudn ir Johannesberg, Johannisberg ar Johannisburg – pastarąjį vardą savo garbei suteikė Jonas Chodkevičius, bet jis tarp lietuvių neprigijo.

 Geografija 
miniatiūra|290px|Skuodo rajono savivaldybė

Miestas įsikūręs Pajūrio žemumos šiaurinėje dalyje, kelių ,  ir  sankirtoje. Į šiaurę nuo miesto į Bartuvą įteka Luoba, o rytinis miesto pakraštys eina Luobos kairiuoju intaku – Pušupiu. Bartuva čia yra patvenkta, todėl miesto pietvakariuose telkšo Bartuvos tvenkinys. Vakariniu pakraščiu eina Bajorų–Priekulės geležinkelis, seniau čia veikė Skuodo geležinkelio stotis. Senąją ir naująją miesto dalis jungia Skuodo tiltas, pakeliui į Latvijos pasienį stovi Skuodo tiltas per Luobą.

 Istorija 

Rašytiniuose šaltiniuose pirmąkart minimas 1253 m. (kaip Scoden, Sckoden) – tuomet jis priklausė Ceklio žemei. 1259 m. čia įvyko lietuvių ir Livonijos ordino mūšis – Skuodo mūšis (minimas Eiliuotoje Livonijos kronikoje), kuriame žemaičiai sumušė didelę kalavijuočių kariuomenę.

1568 m. Ldk Žygimantas Augustas miestelį padovanojo Žemaičių seniūnui Jonui Chodkevičiui, kuris 1572 m. gegužės 17 d. išrūpino miesto teises. Tuo metu gyvenvietė sparčiai statėsi aplink turgaus aikštę. J. Chodkevičius iš įvairių Vokietijos vietovių kvietė kolonistus, 1572 m. jis aukojo Skuodo bažnyčios statybai. XVI a. pabaigoje Skuodo Naumiestis pavadintas Johanesburgu, tačiau šis pavadinimas neprigijo.

Vėliau miestą valdė Sapiegos. 1667 m. Skuode didysis etmonas Kazimieras Jonas Sapiega valdė 1318 valstiečių dūmus. Jis dovanojo miestui naują bažnyčią, kuri 1767 m. buvo rūpestingai restauruota. Po 2 metų kilęs gaisras ją sunaikino. Nauja medinė bažnyčia išstovėjo iki 1821 m., kai iškilo naujos šventovės mūrai. 1776 m. Skuodas neteko miesto teisių. Už dalyvavimą 1831 m. sukilime Sapiegų dvarai, tarp jų ir Skuodo miestelis, buvo konfiskuoti. XIX a. pabaigoje Skuodas – Telšių apskrities miestelis, valsčiaus centras.

1905 m. pastatyta Skuodo Aleksandro Neviškio cerkvė. 1915 m. okupacinė vokiečių valdžia nutiesė geležinkelio ruožą Priekulė (Latvija)–Klaipėda. Miestas ypač stipriai nukentėjo per Antrąjį pasaulinį karą, sudegė daug pastatų. 1918 m. buvusiame Skuodo dvare įsteigta Skuodo gimnazija.

Žydai Skuode apsigyveno XVII a.Shtetl Shkud, o XIX a. Skuodo žydų bendruomenė jau turėjo keturias sinagogas. 1897 m. žydai sudarė 60% miesto gyventojų ir dominavo prekyboje. 1941 m. vokiečiams užėmus Skuodą buvo nužudyti 500 Skuodo žydų.Shmuel Spector, ed., The Encyclopedia of Jewish Life Before and During the Holocaust, New York University Press, 2001, p. 1197

Pokario metais atstatyta stačiakampė miesto aikštė. 1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu. Sovietmečiu buvo sviesto gamykla, malūnas, kepykla, virvių fabrikas, įrengtas 92 ha Skuodo tvenkinys.

1992 m. gegužės 6 d. patvirtintas Skuodo herbas.

|}

 Švietimo ir ugdymo įstaigos 
 Pranciškaus Žadeikio gimnazija
 Bartuvos progimnazija
 Skuodo kaimo verslų, amatų ir paslaugų mokykla
 Skuodo lopšelis-darželis
 Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

 Gyventojai 

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 6 513 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,33% (6404);
 Rusai – 0,52% (34);
 Lenkai – 0,21% (14);
 Latviai – 0,2% (13);
 Kiti – 0,74% (48).2001 m. gyveno 7 896 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,77% (7799);
 Rusai – 0,6% (47);
 Latviai – 0,25% (20);
 Kiti – 0,38% (30).

 Žymūs žmonės 

Skuode gimė:
 Eugenijus Gedgaudas (1924–2006), lietuvių kilmės JAV radiologas.
 Vytautas Vaclovas Doniela (g. 1930 m.) – lietuvių filosofas, Australijos lietuvių visuomenės veikėjas, žymus filatelistas.
 Leonas Vytautas Gedrimas (1944–2021), medicinos mokslų daktaras, docentas, anatomijos vadovėlių autorius, bendraautorius.
 Rytis Taraila (1952–2025), žurnalistas, redaktorius.
 Kęstutis Vitkus (1952–2021), gydytojas chirurgas.
 Remigijus Motuzas (g. 1956 m.), pedagogas, diplomatas ir politikas. Nuo 2015 m. Lietuvos Respublikos ambasadorius Rusijoje.
 Vygaudas Ušackas (g. 1964 m.), teisininkas, diplomatas, 2008–2010 m. Lietuvos užsienio reikalų ministras, nuo 2013 m. ES atstovybės Rusijoje vadovas.
 Alvydas Duonėla (g. 1976 m.), irkluotojas baidarininkas, pasaulio čempionas.
 Zinaida Sendriūtė (g. 1984 m.), lietuvių lengvaatletė, disko metikė.
 Svetlana Pauliukaitė (g. 1985 m.), dviratininkė.
 Laura Juškaitė (g. 1997 m.), Lietuvos moterų rinktinės krepšininkė.

 Kultūros paveldas 
 Švč. Trejybės bažnyčia
 Evangelikų liuteronų bažnyčia
 Mūro kryžius
 Dvaro sodyba
 Stačiatikių bažnyčia (cerkvė)
 Pirmosios senosios kapinės
 Antrosios senosios kapinės
 Skuodo sovietų armijos karių kapinės
 Paminklas Jonui Chodkevičiui
 Paminklas lietuvių tautos kančių atminimui
 Paminklas prie Skirmanto kuopos partizanų kapo
 Alkos rinktinės partizanės B. Pocienės kapas

 Sportas 
miniatiūra|286x286px|Skuodo motobolo komanda "Bartuva"

1965 m. įrengtas Skuodo centrinis miesto stadionas su futbolo aikšte, bėgimo takais ir žiūrovų tribūna.

 Motobolas 

Skuode viena populiariausių mieste kultivuojamų sporto šakų – motobolas.Motobolas Skuode  Motoklubas Skuodo „Bartuva“ dalyvauja atvirajame Baltarusijos motobolo čempionate.

 Futbolas 

Skuode žaidžia FK Skuodas futbolo klubas.

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Skuodas: fotoalbumas (sud. Jonas Danauskas). – Vilnius: Atkula, 2007. – 64 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-505-54-9

 Nuorodos 

 Istorija ir žemėlapiai 
 Miesto bendrasis planas