Koloradas (valstija)

Koloradas () – 38-oji JAV valstija, esanti šalies vakaruose. Sostinė – Denveris. Plotas – 268,4 tūkst. km².

Pavadinta pagal Kolorado upę, kurios pavadinimas – iš  'ryškiai raudonas, spalvingas'.

JAV valstija nuo 1876 m. rugpjūčio 1 d.

 Geografija 
Koloradas yra viena iš keturių Keturių Kampų regionui priklausančių valstijų. Kolorado teritorijos didžiąją dalį užima kalnai ir aukštumos. Paviršiaus vidutinis aukštis 2100 metrų. Per valstiją driekiasi Uoliniai kalnai, kurių aukščiausioji viršūnė – Elberto kalnas (4401 m) – yra Kolorade. Vakaruose driekiasi Kolorado plynaukštė, rytuose paviršius leidžiasi į Didžiąsias lygumas.


Klimatas subtropinis žemyninis. Didžiosiose Lygumose sausio vidutinė temperatūra nuo –4 °C (šiaurėje) iki 1 °C (pietuose), kalnuose atitinkamai nuo –12 °C iki 1 °C, liepos 18–24 °C. Per metus iškrinta 250–500 mm kritulių (daugiausia liepą–rugpjūtį). Daugiausia kritulių, ypač žiemą, iškrenta vakarinėje kalnuotoje Kolorado dalyje. Tuo tarpu rytinė, lygumų dalis, jų tiek negauna, kadangi Uoliniai kalnai sulaiko drėgnus vėjus iš vakarų. Rytinėje dalyje dažni tornadai, stiprios audros. Visoje valstijoje dažnos sausros, miškų gaisrai.

Uoliniais kalnais Kolorade eina žemyninė vandenskyra. Iš Uolinių kalnų regiono link Ramiojo vandenyno išteka Koloradas (su Jampa, Doloresu, Ganisonu), link Atlanto vandenyno – Platas, Arkanzasas, Grandė. Kalnuose yra nedidelių ežerų, sudaryta daug tvenkinių (Džono Martino, Pueblo, Blu Mesos).

Didžiosiose Lygumose vyrauja kaštonžemiai, Uoliniuose kalnuose – rudžemiai ir kalkžemiai, vakaruose ir šiaurės vakaruose – pusdykumių gipsažemiai.


Miškai užima 34,6 % Kolorado teritorijos. Miškai daugiausia veši Kolorado vidurinėje dalyje, kalnų šlaituose (auga spygliuočių miškai, daugiausia geltonosios pušys). Kolorado rytuose – plyti prerijos, vakaruose – pusdykumės.

Gausu saugomų teritorijų, gamtos paminklų: Mesa Verdės (pasaulio paveldas), Juodojo kanjono, Didžiųjų Smėlio kopų, Uolinių kalnų nacionaliniai parkai, Braunso kanjonas, Kamino uola, Monumentų kanjonas, Dinozarų nacionalinis paminklas, 11 nacionalinių miškų, 2 saugomi prerijų plotai, 44 laukinės gamtos draustiniai ir kt.

 Gyventojai 
Kolorado gyventojai pasiskirstę labai netolygiai – dauguma susitelkę valstijos centre, t. y., Denveryje ir jo aglomeracijoje. Kitos teritorijos apgyvendintos retai.

2020 m. etninė sudėtis:
 baltieji – 69,4 % (daugiausia vokiečių, anglų, airių kilmės)
 lotynoamerikiečiai – 21,9 % (meksikiečiai ir kt.)
 afroamerikiečiai – 4,9 %
 azijiečiai – 4,7 % (kinai, indai, vietnamiečiai, korėjiečiai, japonai, filipiniečiai, mongolai)
 indėnai – 2,1 % (jutai, arapahai)
 kiti – 1,9 %

 Didžiausi miestai 
2020 m. duomenysUSA: Colorado, citypopulation.de
 Denveris (715,5 tūkst. gyv.)
 Kolorado Springsas (479,0)
 Orora (386,3)
 Fort Kolinsas (169,8)
 Leikvudas (155,9)
 Torntonas (141,8)
 Arvada (124,4)
 Vestminsteris (116,3)
 Pueblas (111,8)
 Grilis (108,7)
 Sentenialas (108,4)
 Boulderis (108,2)
 Hailands Rančas (103,4)

 Ekonomika 
Žemės ūkis, ypač galvijų ir avių auginimas, yra ekonomiškai svarbūs valstijai. Auginami kviečiai, kukurūzai, cukriniai runkeliai. Maisto produktų apdirbimas yra viena iš svarbiausių valstijos ekonomikos šakų. Kitos valstijos ekonomikos šakos yra kompiuterinės įrangos, aviacijos, transporto, elektrinės įrangos gamyba. Gaminami chemikalai, mediena. Federalinės tarnybos, tokios kaip armijos ir karinio oro laivyno, kalėjimai daug prisideda prie valstijos ekonomikos.

Turizmas taip pat prisideda prie valstijos ekonomikos. Valstijos klimatas, istorinės, poilsinės vietos pritraukia daug turistų.

Daugiausia valstijoje iškasama anglies, naftos, molibdeno, smėlio, žvyro ir urano. Auksas daugiau nebekasamas. Yra didelių anglies ir naftos telkinių.

 Šaltiniai