Skaudvilė

Skaudvilė – miestas Tauragės rajono savivaldybėje, Žemaitijoje, Žemaičių aukštumos pietinėse nuokalnėse, 26 km į šiaurės rytus nuo Tauragės, kelių  ir  sankryžoje, išsidėstęs daugiausia kairiajame Ančios krante. Seniūnijos centras, 2 seniūnaitijos. Urbanistikos paminklas, radialinio plano. Stovi medinė Skaudvilės Šv. Kryžiaus bažnyčia (nuo 1797 m.; su XIX a. varpine) ir medinė Skaudvilės evangelikų liuteronų bažnyčia, veikia Skaudvilės gimnazija, specialioji mokykla, biblioteka (nuo 1937 m.), paštas. Yra kultūros namai, poilsio ir skulptūrų parkas, kraštotyros muziejus, A. Čepausko dailės galerija, I ir II pasaulinio karo dalyvių kapinės, paminklai: bermontininkų sušaudytiems šauliams, rezistentams, žemaičių kunigaikščiui Algminui.


 Etimologija 

Miesto vardas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo pavardės Skaudvilis, kuri minima 1645 m. Batakių valsčiaus dokumentuose 19 kartų; pavardė aptinkama ir dabar. Gali būti, kad ilgą laiką gyvenvietės vardas buvo daugiskaitinis – Skaudviliai (minimas dar XIX a. pabaigoje), ir tik vėliau susiformavo lytis Skaudvilė. Neatmetama, kad Skaudvilė yra tiesiog tarmiška asmenvardžio Skaudvilis daugiskaita.

 Geografija 

Šiauriniu ir vakariniu miesto pakraščiu teka Ančia, miestas daugiausia išsidėstęs kairiajame jos krante. Šiauriau miesto į ją įteka Suvirkštė, į Skaudvilės tvenkinį įteka Inkstilas. Pietiniu Skaudvilės pakraščiu teka Klūpys, kiek toliau į rytus – Trišiūkštė.

Šiaurės rytinėje miesto dalyje yra Skaudvilės atodanga, dar toliau ta pačia kryptimi, jau už miesto stūkso du Ivangėnų piliakalniai, dar vadinami Karšuvos vardu. Skaudvilės rytuose stūkso Nosaičių piliakalnis – dar vadinamas Skaudvilės piliakalniu. Pietvakarinis Skaudvilės pakraštys ribojasi su Ančios geomorfologiniu draustiniu. Ančios slėnio šlaite auga saugomas Skaudvilės ąžuolas.

 Istorija 

Manoma, kad Skaudvilei pradžią davė XVII a. įkurtas Skaudvilės dvaras, kuris minimas nuo 1645 metų. Skaudvilės miestelis minimas nuo 1760 m., nors gyvenvietės būta ir anksčiau. XVIII a. vykdavo prekymečiai, kurių metų prekeivių atvykdavo net iš Anglijos ir Švedijos. 1884 m. įkurta Skaudvilės vaistinė. Sparčiausiai miestelis augo XIX a. nutiesus geležinkelį Ryga–Tilžė ir Rygos–Karaliaučiaus plentą. Po baudžiavos panaikinimo Skaudvilė tapo valsčiaus centru, įsteigta policija, pradinė mokykla, vėliau teismas ir paštas (už 2 km Pužų kaime). XIX a. pabaigoje miestelis ir dvaras buvo Raseinių apskrityje, buvo Skaudvilės valsčius.

1915 m. Skaudvilė tapo Skaudvilės apskrities (kreizo) centru, įkurtas karinis aerodromas, nuo Lauksargių nutiestas siaurasis geležinkelis, vėliau, paplovus šį geležinkelį ties Batakiais, nutiestas platusis geležinkelis, kuris jau aplenkė Skaudvilę.

1926 m. per Ančią Pužų pusėje pastatytas gelžbetoninis arkinis Skaudvilės tiltas.

1936 m. miesto centre rastas Skaudvilės lobis – sidabro lobis, beveik 2 kg įvairių juvelyrinių dirbinių ir sidabro lydinių. Spėjama, kad lobis siekia XIV a.

1941 m. vasarą vokiečių ir lietuvių pajėgos sušaudė apie 300 miesto žydų.http://www.holocaustatlas.lt/EN/#a_atlas/search//page/1/item/163/ https://kehilalinks.jewishgen.org/shkudvil/shkudvil.html Išliko Skaudvilės sinagoga.

1950 m. Skaudvilė tapo miestu ir rajono centru. 1952 m. atidaryta ligoninė su poliklinika. Po trejų metų sudarytas generalinis miesto planas: išplečiamas gatvių tinklas, pastatyta vidurinė mokykla, nauji kultūros namai, universalinė parduotuvė, restoranas, administracinis pastatas ir daug individualiųjų ir daugiabučių namų. 1962 m. panaikintas Skaudvilės rajonas. Sovietmečiu mieste veikė „Jiesios“ eksperimentinės dailiosios keramikos gamyklos, AB Šatrijos siuvimo įmonių susivienijimo ir Tauragės sūrių gamyklos cechai.

1970 m. aplinkkelyje, į šiaurę nuo Skaudvilės, pastatytas Karšuvos tiltas.

1975 m. prie Skaudvilės sutyvuliavo 25 ha dydžio Skaudvilės tvenkinys.

2005 m. patvirtintas Skaudvilės herbas.

|}

 Gyventojai 

Antrojo pasaulinio karo išvakarėse žydai sudarė 62 proc. miesto gyventojų.https://www.fyrebox.com/play/skaudviles-zydai_6NQYJd802

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 1720 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,72% (1698);
 Rusai – 0,64% (11);
 Kiti – 0,64% (11).2001 m. gyveno 2140 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 98,97% (2118);
 Rusai – 0,51% (11);
 Kiti – 0,51% (11).

 Žymūs žmonės 
 Jonas Fledžinskas (1885–1965), kooperatininkas, politinis veikėjas.
 Moshe Zilberg (1900–1975), Izraelio Aukščiausiojo Teismo teisėjas.
 Zenonas Slaviūnas (1907–1973), tautosakininkas, muzikologas.
 Irene Piotrowski (g. 1941 m.), Kanados lengvaatletė.
 Virgilijus Čepliejus (1947–2020), vertėjas.
 Audronius Beišys (g. 1953 m.), karinis veikėjas, pulkininkas, policijos komisaras.
 Remigijus Gustas (g. 1956 m.), informatikos inžinierius, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Remigijus Daujotis (g. 1960 m.), karininkas, pulkininkas, karo aviacijos inžinierius.
 Regina Jokubauskaitė (g. 1949 m.), Lietuvos televizijos diktorė, meninių ir dokumentinių filmų įgarsintoja.


 Šaltiniai 

 Literatūra 

 Mūsų būties vieta – Skaudvilė (sud. Eugenija Krencienė). – Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2004. – 240 p.: iliustr., nat., žml. – ISBN 9955-585-66-8
 Iš Skaudvilės krašto žmonių gyvenimo (sud. Eugenija Krencienė). – Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2007. – 186 p.: iliustr., faks., nat. – ISBN 978-9955-18-236-8
 Nuo Skaudvilės aukštumų pažvelgus (sud. Eugenija Krencienė). – Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2010. – 184 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-18-526-0

 Nuorodos 
 Miesto tinklalapis 
 Apie Skaudvilę 
 Tiltas per Ančią 1945-01-16 iš oro