Grafas (matematika)

Duomenų struktūra „grafas“ aprašyta straipsnyje grafas (duomenų struktūra)
Matematikoje, tiksliau grafų teorijoje, grafas – abstrakti struktūra aprašantį rinkinį objektų, kuriame kai kurios poros susietos ryšiais. Objektus abstrakčiai aprašantys elementai vadinami viršūnėmis (angl. vertex, dgs. vertices), kartais – mazgais (angl. node) arba taškais (angl. points). Susietos poros vadinamos briaunomis, kartais – ryšiais (angl. link) arba linijomis (angl. line). Plokštumoje grafo viršūnės dažnai vaizduojamos taškais ar kitais paprastomis geometrinėmis figūromis, o briaunos – kreivėmis arba atkarpomis, jungiančiomis tuos taškus. Briaunos gali būti neorientuotos arba orientuotos (pastaruoju atveju jos dažnai vaizduojamos rodyklėmis).

Neorientuoto grafo pavyzdžiu gali būti grupė žmonių, kurioje briauna sujungiame kiekvieną porą žmonių pažįstančių vienas kitą. Kadangi pažintis yra simetriškas sąryšis (žmogus A pažįsta žmogų B tada ir tik tada, kai žmogus B pažįsta žmogų A), šis grafas yra neorientuotas. Kita vertus, jei briaunomis laikytume sutvarkytas poras (A,B), kur žmogus A yra skolingas žmogui B, gautume orientuotą grafą, kadangi iš to, kad A skolingas žmogui B, neišplaukia, jog B skolingas žmogui A.thumb|100px|right|Grafas su viršūnėmis V = {1,2,3,4,5} ir briaunomis E = {{1,2}, {1,3}, {1,5}, {2,3}, {3,4}, {3,5}, {4,5}}

 Grafų apibrėžimai 

Abstrakčiai grafas apibrėžiamas kaip pora , kur  – kokia nors aibė, o  – aibės  elementų porų aibė. Aibės  elementai vadinami grafo G viršūnėmis, o aibės E elementai – briaunomis.

Dažnai naudinga briaunoms priskirti kryptis, t. y., briauną  pakeisti sutvarkyta pora , kurią vadiname lanku (angl. arc). Šiuo atveju gauname struktūrą vadinamą orientuotuoju grafu arba digrafu.

Grafo sąvoką galima apibendrinti leidžiant kartotines briaunas. Multigrafu vadinama pora , kur  yra  elementų porų multiaibė. Analogiškai  yra multidigrafas, jei  yra sutvarkytų porų iš  multiaibė.

Galiausiai, kai kada patogu leisti briaunas ar lankus kurie jungia viršūnę su pačia savimi. Formaliai, šiuo atveju leidžiama briaunas pavidalo  ir lankus pavidalo . Tokias briaunas ir lankus vadiname kilpomis, o (di)grafus, kuriuose leidžiamos kilpos vadiname (di)grafais su kilpomis (angl. looped (di)graph, (di)graph with loops).

Svoriniu grafu vadinamas toks grafas, kurio kiekvienai briaunai priskirta kažkokia skaitinė reikšmė (svoris).

 Terminai 

Dvi grafo viršūnės vadinamos gretimomis (angl. adjacent), kai jas jungia briauna. Turėdami briauną  , sakome, kad viršūnės  ir  incidenčios (angl. incident) briaunai .

(Multi)grafo viršūnės  laipsnis (angl. degree), žymimas , yra briaunų, incidenčių viršūnei , skaičius. Digrafe  išėjimo laipsniu (angl. out-degree)  vadinamas skaičius lankų vedančių iš  (t. y., ); analogiškai įėjimo laipsniu (angl. in-degree)  vadinamas skaičius lankų vedančių į  (t. y., ). Grafas vadinamas reguliariuoju (angl. regular), jei jo visų viršūnių laipsniai yra lygūs.

Keliu (angl. walk) (multi)grafe vadinama seka , kurioje  yra viršūnės, o  yra briaunos, kur briauna  jungia viršūnes  ir  (jei digrafe reikalaujame, kad  yra lankas iš  į , tokį kelią vadiname orientuotuoju keliu, angl. oriented walk). Jei grafe nėra kartotinių briaunų, kiekvieną kelią vienareikšmiškai apibrėžia viršūnių seka . Kelias, kuriame nesikartoja briaunos, vadinamas grandine (angl. trail). Grandinė, kurioje nesikartoja viršūnės, vadinama taku (angl. path).

Grafas  vadinamas grafo  pografiu (angl. subgraph), jei  ir . Pografį  vadiname indukuotuoju, (angl. induced) jei į  įeina visos grafo  briaunos jungiančios aibės  elementus. Kadangi kiekvieną indukuotą pografį vienareikšmiškai apibrėžia jo viršūnių aibė , todėl indukuotą pografis su viršūnių aibe  žymime .

Neorientuotas grafas yra jungus (angl. connected), jei kiekvieną porą skirtingų viršūnių  jungia kelias (pastebėkime, kad grafas su viena viršūne taip pat yra jungus). Bet kurio grafo  viršūnių aibę galima vieninteliu būdu išskaidyti į netuščias aibes  taip, kad pografiai  būtų jungūs. Šie pografiai vadinami grafo  jungiosiomis komponentėmis.

Jei digrafe kiekvienai skirtingų viršūnių porai  egzistuoja orientuotas kelias iš  į , toks digrafas vadinamas stipriai jungiuoju (angl. strongly connected).

Viršūnių aibė  vadinama nepriklausoma (angl. independent) arba stabilia (angl. stable), jei tarp viršūnių  nėra briaunų (t. y.  briaunų skaičius lygus ). Neorientuotasis grafas vadinamas dvidaliu (angl. bipartite), jei jo viršūnių aibę galima išskaidyti į dvi nepriklausomas aibes , . Bendriau, kiekvienam  grafas vadinamas -daliu (angl. -partite), jei jei jo viršūnių aibę galima išskaidyti į nepriklausomas aibes .

 Šaltiniai 

Kategorija:Grafų teorija