Sausio 5

Sausio 5 diena – 5-oji metų diena pagal Grigaliaus kalendorių. Nuo šios dienos iki metų galo lieka 360 dienų (keliamaisiais metais – 361).

 Informacija 

 Vardadieniai 
 Gaudentas – Simas – Simonas – Telesforas – Vytautas – Vytautė Sausio 5 (Day.lt)
 Bytautas – Edvardas – Emilijonas – Gaudenta – Tolminė

 Šią dieną Lietuvoje 
 Įvykiai 
 1919 – Raudonoji armija išstūmė lenkų legionierius iš Vilniaus krašto ir, perėmę valdžią, pradėjo formuoti Lietuvos-Baltarusijos Socialistinę Respubliką. Vilniuje įsikūrė komunistinė V. Mickevičiaus-Kapsuko valdžia;
 1935 – Kaune įsteigta Lietuvos Respublikos lietuvių kalbos ir literatūros mokytojų sąjunga;
 1994:
 Kazys Lozoraitis paskirtas Lietuvos ambasadoriumi prie Maltos ordino;
 Lietuva pripažino Čekijos nepriklausomybę;
 2002 – popiežius Jonas Paulius II naujuoju Telšių vyskupu paskyrė Lietuvos vyskupų konferencijos generalinį sekretorių vyskupą Joną Borutą.

 Gimimo dienos 
 1880 m. – Bronius Kazys Balutis, Lietuvos diplomatas (m. 1967 m.).
 1884 m. – Antanas Skeltys, kunigas, vienas pirmųjų saleziečių Lietuvoje (m. 1960 m.).
 1885 m. – Teodoras Kučinskas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas, publicistas, teisės daktaras (m. 1966 m.).
 1887 m. – Rufas Balčiūnas, vargonininkas ir chorvedys (m. 1984 m.).
 1888 m. – Jonas Kriščiūnas, Lietuvos agronomas, bitininkas (m. 1973 m.).
 1908 m. – Stasys Yla, Lietuvos kunigas, rašytojas, Lietuvos katalikų mokslų akademijos akademikas (m. 1983 m.).
 1913 m. – Pranas Gailiūnas, Lietuvos kalbininkas, pedagogas, humanitarinių mokslų daktaras (m. 1977 m.).
 1919 m. – Antanas Bunga, lietuvių kunigas, prelatas, lietuvių katalikų sielovados Vokietijoje vadovas (m. 2001 m.).
 1920 m. – Izidorius Mockus, ginkluoto antisovietinio pogrindžio dalyvis, partizanų Kęstučio apygardos Butigeidžio rinktinės Rolando būrio vadas (m. 1950 m.)
 1921 m.:
 Antanas Vadopalas, agronomijos profesorius, habilituotas daktaras (m. 2005 m.).
 Vaclovas Rackevičius, vargonininkas, pedagogas ir choro dirigentas (m. 1973 m.).
 1923 m. – Aharonas Amiras, žydų rašytojas, poetas, vertėjas (m. 2008 m.).
 1929 m. – Edmundas Simanaitis, Lietuvos ir Jonavos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1930 m. – Bronys Savukynas, lietuvių filologas, kalbininkas, vertėjas ir žurnalistas, ilgametis „Kultūros barų“ vyriausiasis redaktorius (1992–2008 m.). Vienas „Lietuvių vardų kilmės žodyno“ sudarytojų (m. 2008 m.).
 1931 m.:
 Kazys Napaleonas Kitkauskas, Lietuvos architektas restauratorius, inžinierius statybininkas, kultūros ir visuomenės veikėjas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Leonardas Sauka, Lietuvos tautosakininkas (m. 2022 m.).
 1934 m.: 
 Bronius Gražys, Lietuvos teatro aktorius, režisierius.
 Boleslovas Povilas Dačiulis, Lietuvos filologas, poetas, radijo žurnalistas, redaktorius (m. 2020 m.).
 1936 m. – Jurgis Bučas, Lietuvos architektas (m. 2025 m.).
 1937 m.:
 Vytautas Bareikis, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, karštųjų elektronų fliuktuacijų puslaidininkiuose bei jų dariniuose tyrimų mokyklos, pelniusios platų tarptautinį pripažinimą, kūrėjas ir vadovas (m. 1995 m.).
 Vasilijus Jemeljanovas, Lietuvos žurnalistas, spaudos, politinis ir visuomenės veikėjas (m. 2024 m.).
 Kajatonas Šliogeris, Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės kultūros, politinis bei visuomenės veikėjas (m. 2025 m.).
 1942 m. – Vytautas Kindurys, Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras.
 1945 m. – Marytė Morkūnienė, Lietuvos ir Trakų rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1947 m. – Regimantas Midvikis, Lietuvos skulptorius.
 1949 m. – Torkilas Ronne, Danijos pilietis, gyvenantis Švedijoje, verslininkas, Šiaulių miesto Garbės pilietis.
 1952 m. – Petras Katauskas, Lietuvos fotografas.
 1953 m. – Pranas Žiliukas, inžinierius, Kauno technologijos universiteto profesorius.
 1954 m.:
 Kristina Jonušienė, Lietuvos ir Tauragės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Nijolė Požarskienė-Kuncaitytė, teisininkė, prokurorė, Klaipėdos politinė veikėja.
 1955 m. – Algirdas Žebrauskas, architektas.
 1958 m. – Rimantas Miknys, Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras, Lietuvos istorijos instituto direktorius.
 1961 m. – Vilius Baldišis, Lietuvos bankininkas, politikas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
 1963 m. – Dalia Drobnienė, Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 1965 m. – Gintarė Bukauskienė-Jakelaitytė, choro dirigentė, vargonininkė ir dainininkė.
 1967 m.:
 Kęstutis Slavinskas, pedagogas, Lietuvos ir Biržų rajono politinis veikėjas.
 Ramūnas Cvirka, Lietuvos krepšinio žaidėjas ir treneris.
 1983 m. – Gytis Sirutavičius, Lietuvos krepšininkas rungtyniaujantis Vengrijos Šalgotarjano „Wamsler SE“ komandoje.
 1984 m. – Egidijus Majus, Lietuvos futbolininkas. Žaidžia centro gynėjo pozicijoje.

 Mirtys 
 1690 m. – Marcijonas Aleksandras Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) karinis ir politinis veikėjas, Aleksandro Oginskio sūnus (g. 1632 m.).
 1920 m. – Motiejus Kaziliauskas, Lietuvos knygnešys, kunigas (g. 1843 m.).
 1933 m. – Juliusas Klosas, lenkų architektas, Vilniaus (tuometinio Stepono Batoro) universiteto profesorius (g. 1881 m.).
 1947 m. – Domininkas Keliauninkas, JAV lietuvių spaudos darbuotojas (g. 1866 m.).
 1964 m. – Faustas Kirša, lietuvių poetas (g. 1891 m.).
 1971 m. – Vladas Litefskis, Lietuvos biologas, pedagogas, gamtos mokslų daktaras (g. 1909 m.).
 1977 m. – Jonas Kaupaitis, futbolo žaidėjas ir treneris (g. 1929 m.).
 1983 m. – Kazimieras Lukša, Lietuvos ekonomistas (g. 1906 m.).
 1987 m. – Rytas Babickas, matematikos inžinierius, smuikininkas ir chorvedys (g. 1930 m.).
 1994 m. – Ona Bluzmienė-Vaškaitė, Lietuvos tautosakos pateikėja (g. 1905 m.).
 1995 m. – Kazys Vitkus, lietuvių teatro ir kino aktorius, J. Miltinio mokinys, Panevėžio dramos teatro fotografas ir metraštininkas: rinko publikacijas apie Panevėžio dramos teatrą, fotografavo spektaklius (g. 1921 m.).
 1999 m. – Dalia Zita Sabalienė, pedagogė, filologė, Šiaulių miesto visuomenės veikėja (g. 1939 m.).
 2003 m. – Chackelis Kibarskis, Lietuvos gydytojas terapeutas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras (g. 1903 m.).
 2005 m. – Jonas Meškelevičius, lietuvių skulptorius, gyvenęs ir kūręs Užupyje, Vilniuje (g. 1950 m.).
 2009 m. – Gražutė Šlapelytė-Sirutienė, Lietuvos pedagogė, kalbininkė, JAV lietuvių visuomenės veikėja (g. 1909 m.).
 2025 m. – Mina Levitan-Babenskienė, Lietuvos dailininkė tekstilininkė (g. 1932 m.).Mirė tekstilininkė Mina Levitan-Babenskienė. LRT. 2025-01-05. Nuoroda tikrinta 2025-01-06.

 Šią dieną pasaulyje 
 Įvykiai 
 1896 – vokiečių fizikas Vilhelmas Rentgenas surengė pirmąją rentgeno spindulių demonstraciją;
 1919 – Rozos Liuksemburg ir Karlo Lybknechto vadovaujami spartakistai Berlyne pamėgino paimti valdžią į savo rankas ir užgrobė kelis vyriausybinius pastatus;
 1919 – įkurta Vokietijos darbininkų partija, vėliau tapusi nacistine nacionalsocialistų partija;
 1925 – Vajomingo gubernatorės pareigas pradėjo eiti Neli Teilor Ros – pirmoji JAV valstijos gubernatorė moteris;
 1933 – San Franciske prasidėjo vieno iš žymiausių pasaulyje tiltų – Aukso Vartų tilto – statyba;
 1953 – Samuelio Beketo pjesės En attendant Godot („Godo belaukiant“) premjera Paryžiuje;
 1964 – viešėdamas Šventojoje žemėje, popiežius Paulius VI Jeruzalėje susitiko su patriarchu Atenagoru I . Tai buvo pirmasis Romos katalikų ir Stačiatikių bažnyčių vadovų susitikimas nuo XV a.;
 1968 – Čekoslovakijos komunistų partijos pirmuoju sekretoriumi tapo Aleksandras Dubčekas. Jis mėgino liberalizuoti šalį, sukurti čia „socializmą žmogišku veidu“, tačiau reformoms galą padarė sovietų vadovaujama Varšuvos pakto valstybių karinė invazija;
 1972 – JAV prezidentas Ričardas Niksonas pasirašė potvarkį, kuriuo nurodė Nacionalinei aeronautikos ir kosminės erdvės tyrimo valdybai (NASA) pradėti rengtis žmogaus valdomų daugkartinio naudojimo erdvėlaivių kūrimui;
 1973 – JAV prieš įlaipinant keleivius į lėktuvą, pradėtas jų tikrinimas elektroniniais metalo detektoriais;
 1996 – atsistatydino Vakaruose gerbtas, tačiau daug priešų Rusijoje turėjęs Rusijos užsienio reikalų ministras Andrejus Kozyrevas;
 2003 – po beveik savaitės kosminėje orbitoje į Žemę sėkmingai sugrįžo Kinijos ketvirtasis automatinis kosminis aparatas, kurio paleidimu ši valstybė ruošėsi pirmosios savo raketos su žmogumi startui.

 Gimimo dienos 
 1425 m. – Henrikas IV, Astūrijos princas, nuo 1425 m. sausio 5 d. iki 1454 m. liepos 20 d. Kastilijos ir Leono karalius, valdė nuo 1454 m. liepos 20 d. iki mirties. Barselonos grafas nuo 1462 m. iki 1463 m. (m. 1474 m.).
 1592 m. – Džahanšachas, 1628–1658 m. Indijos Didžiųjų Mogolų imperijos imperatorius (m. 1666 m.).
 1767 m. – Žanas Baptistas Sėjus, prancūzų ekonomistas ir prekybininkas (m. 1832 m.).
 1846 m. – Rudolf Christoph Eucken, vokiečių filosofas ir Nobelio literatūros premijos laureatas (m. 1926 m.).
 1855 m. – Kingas Kempas Džiletas, amerikiečių išradėjas, pirmasis užpatentavęs skutimosi peiliukus (m. 1932 m.).
 1874 m. – Joseph Erlanger, 1944 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1965 m.).
 1876 m. – Konradas Adenaueris, vokiečių politikas, pirmasis Vokietijos Federacinės Respublikos kancleris, Kelno meras (m. 1967 m.).
 1897 m. – Filipas Džesapas, amerikiečių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, Kolumbijos universiteto profesorius, diplomatas, Tarptautinio Teisingumo Teismo (ICJ) teisėjas (1961–1970) (m. 1986 m.).
 1921 m. – Frydrichas Diurenmatas, žymus šveicarų dramaturgas, publicistas, dailininkas ekspresionistas. Rašė vokiečių kalba (m. 1990 m.).
 1928 m. – Volteris Mondeilas, Jungtinių Amerikos Valstijų politikas, 1977–1981 metais, vadovaujant Džimiui Karteriui, ėjęs 42-ojo JAV viceprezidento pareigas (m. 2021 m.).
 1931 m. – Robertas Diuvalis, amerikiečių aktorius, režisierius, prodiuseris, Oskaro, Auksinio gaublio ir BAFTA premijų laureatas (m. 2026 m.).
 1932 m.:
 Raisa Gorbačiova, tarybinė ir rusų visuomenės veikėja, buvusio TSRS prezidento M. Gorbačiovo žmona (m. 1999 m.).
 Umberto Eko, italų kalbotyrininkas, rašytojas, filosofas.
 1938 m. – Jonas Karolis I, Ispanijos karalius nuo 1975 iki 2014 m.
 1941 m. – Hajao Mijadzakis, įžymus daugybės animacinių pilnametražių filmų režisierius, vienas iš animacijos studijos Studio Ghibli įkūrėjų.
 1944 m. – Rutger Hauer, vienas žinomiausių Nyderlandų kino aktorių (m. 2019 m.).
 1950 m. – Kšyštofas Vielickis, lenkų alpinistas. Jis yra penktasis žmogus įkopęs į visas keturiolika aukštesnių nei 8000 m pasaulio viršūnių. Vielickis taip pat tapo pirmuoju žmogumi žiemą įkopusiu į Everestą (1980 m. vasario 17 d.), Kančendžangą (1986 m. sausio 11 d.) bei Lotsę (1988 m. gruodžio 31 d.).
 1953 m. – George John Tenet, amerikiečių saugumo tarnautojas, buvęs CIA direktorius.
 1956 m. – Frankas Valteris Šteinmajeris, vokiečių teisininkas, politikas, Vokietijos užsienio reikalų ministras, Bundestago narys.
 1966 m. – Hektoras Valteris Baldasi, tarptautinės kategorijos futbolo arbitras iš Argentinos. Teisėjo karjerą 1998 m. pradėjo Argentinos Primera divizione, o nuo 2000 m. pradėjo teisėjauti tarptautinėse varžybose.
 1968 m. – Peter René Baumann, šveicarų muzikos atlikėjas, dainų autorius, muzikos prodiuseris.
 1969 m. – Marilyn Manson, dainininkas, žinomas dėl savo ekstravagantiško stiliaus.
 1970 m. – Vladimiras Genadijevičius Čiaginas, autosporto lenktynininkas iš Rusijos. Čiaginas penkis kartus yra laimėjęs Dakaro ralį sunkvežimių kategorijoje. Šis jo rezultatas yra antras ralio istorijoje po čeko Karelo Lopraiso.
 1972 m. – Sakis Rouvas, graikų dainininkas, dainų kūrėjas, modelis ir aktorius. Išgarsėjo du kartus Graikijai atstovavęs Eurovizijoje ir 2006 m. pats vedęs konkursą.
 1982 m.:
 Jaroslav Plašil, futbolininkas, Čekijos rinktinės ir CA Osasuna klubo saugas.
 Sabrina Garciarena, Argentinos aktorė ir modelis.
 1987 m. – Kristin Elizabeth Cavallari, vienas iš MTV Laguna Beach: The Real Orange County vedėjųKristin Elizabeth Cavallari. Biografija. .
 1989 m. – Krištianas Nemetas, vengrų futbolininkas žaidžiantis Liverpool FC komandoje.

 Mirtys 
 1066 m. – Eduardas Išpažinėjas, Anglijos karalius nuo 1042 metų. 1161 m. jis buvo paskelbtas šventuojuEduardas Išpažinėjas. (g. 1002 m.).
 1489 m. – Martynas Vethauzenas, VOkiečių ordino karinis ir valstybės veikėjas, Vokiečių ordino magistras (g. 1435 m.).
 1589 m. – Kotryna Mediči, 1547–1559 m. Prancūzijos karalienė (g. 1519 m.).
 1762 m. – Jelizaveta Romanova, Rusijos imperatorė 1741–1762 m (g. 1709 m.).
 1933 m. – Kelvinas Kūlidžas, trisdešimtasis JAV prezidentas, valdęs nuo 1923 iki 1929 m (g. 1872 m.).
 1970 m. – Maksas Bornas, vokiečių fizikas ir matematikas, 1954 m. Nobelio fizikos premijos laureatas (g. 1882 m.).
 1981 m. – Harold Clayton Urey, JAV chemikas, 1934 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (g. 1893 m.).
 1986 m. – Ilmari Salminenas, suomių ilgų nuotolių bėgikas, olimpinis ir Europos čempionas, pasaulio rekordininkas (g. 1902 m.).
 1988 m. – Pitas Maravičius, profesionalus amerikiečių krepšininkas, laikomas vienu iš geriausių ir taikliausių krepšininkų NBA istorijoje (g. 1947 m.).
 1998 m. – Salvatore Phillip „Sonny“ Bono, amerikiečių įrašų prodiuseris, dainininkas, aktorius ir politikas, kurio karjera truko daugiau nei tris dešimtmečius (g. 1935 m.).
 2009 m. – Adolf Merckle, vokiečių verslininkas, investuotojas, teisininkas, vienas turtingiausių Vokietijos žmonių (2006 m. įtrauktas į Turtingiausių Vokietijos žmonių sąraše užėmė 3 vietą; Forbes sąraše – 65 vietą) (g. 1934 m.).
 2014 m. – Eusébio, laikomas geriausiu visų laikų Portugalijos futbolininku, jis taip patenka ir tarp geriausių visų laikų pasaulio futbolininkų, jo vedama Portugalijos komanda iškovojo didžiausią pergalę Pasaulio čempionatų istorijoje – užėmė trečiąją vietą. Eusebio žaidė puolėjo pozicijoje (g. 1942 m.).
 2025 m.: 
 Robertas Hiubneris, Vokietijos šachmatų didmeistris (1971 m.) (g. 1948 m.).
 Kostas Simitis, Graikijos teisėtyrininkas (civilistas), profesorius, publicistas, politinis veikėjas (g. 1936 m.).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Istorijos dūžiai. Lrytas.lt, 

#05
Kategorija:Dienos