Estija

Estija (; oficialiai Estijos Respublika, ) – valstybė Šiaurės Europoje (kaip ir kitos Baltijos šalys), viena iš Baltijos šalių. Sostinė – Talinas. Ribojasi su Latvija (pietuose) bei Rusija (rytuose). Bendras sausumos sienų ilgis – 633 km. Baltijos jūra skalauja Estijos krantus vakaruose, šiaurėje Suomių įlanka, pietvakariuose – Rygos įlanka.

Estija yra ES, NATO, JTO, OECD narė.

 Etimologija 

1154 m. arabų mokslininkas Idrisas žemėlapyje pažymėjo Estiją. Jos pavadinimas siejamas su Aisti gentimis, kurį germanai davė gentims, gyvenusioms į šiaurės rytus nuo Vyslos. Senovės skandinavai žemes į pietus nuo Suomijos įlankos vadino Eistland.Andres Tvauri (2012). Laneman, Margot (ed.). The Migration Period, Pre-Viking Age, and Viking Age in Estonia. Tartu University Press. p. 31. ISBN 9789949199365. ISSN 1736-3810.

 Istorija 

Estija jau XIII a. pradžioje vadinta estų genties apgyventa teritorija, kurią sudarė 8 žemės. Per pirmuosius kryžiaus žygius į baltų ir finų žemes (XIII a. pradžia) Estija buvo padalyta. Pietų Estija pateko į Livonijos konfederacijos sudėtį, o šiaurės Estija nuo 1219 m. iki 1346 m. priklausė Danijai, kuri po estų Jurginių sukilimo (1343–1345) pardavė šiaurės Estiją Teutonų ordinui. Po metų valdyti šiaurės Estiją pavesta Livonijos ordinui. Livonijos konfederacijoje nebevartotas ir Estijos vardas. Jis atgaivintas 1583 m., kai šiaurinė Estija atiteko Švedijai ir įėjo į jos sudėtį kaip atskirai valdoma Estijos kunigaikštystė (vėliau provincija). Pietų Estija 1561 m. atiteko LDK (nuo 1569 m. – Abiejų Tautų Respublikai). Po Abiejų Tautų Respublikos ir Švedijos karo (1600–1629) pietų Estija atiteko Švedijai, tačiau nebuvo sujungta su Estijos provincija, o kartu su šiaurinėmis latvių žemėmis (Vidžeme ir Rygos miestu) įėjo į Livonijos provincijos sudėtį.

Nuo 1645 m., kai Švedija bei Norvegija atėmė iš Danijos Saremos salą, iki Šiaurės karo pabaigos (1721) visa estų apgyventa teritorija priklausė Švedijai (paskutiniai švediškai kalbantys gyventojai buvo repatrijuoti į Švediją per vokiečių okupaciją Antrojo pasaulinio karo metu).

1721 m., po Šiaurės karo visos švedų valdytos estų ir latvių žemės pateko į Rusijos imperijos sudėtį. Buvusi švedų Estijos provincija tapo Estliandijos gubernija, o Livonijos provincija – Lifliandijos gubernija.

200px|thumb|left|Raudonosios armijos veiksmai Estijoje 1940 m.

Estija nepriklausomybę paskelbė 1918 m. vasario 24 d., nors netrukdomai kurti nepriklausomą respubliką kliudė vokiečių okupacija, trukusi nuo 1918 m. vasario iki lapkričio mėn. Po Vokietijos kapituliacijos Pirmajame pasauliniame kare 1918 m. lapkričio 11 d., savo veiklą atnaujino Estijos Laikinoji Vyriausybė, vadovaujama Konstantino Petso.

1939 metais, prieš Antrojo pasaulinio karo pradžią, Sovietų Sąjunga ir nacistinė Vokietija pasirašė Molotovo–Ribentropo paktą, pagal kurį pasidalino Vidurio ir Rytų Europą. 1940 m. birželio 16 d. Sovietų Sąjunga okupavo Estiją, o rugpjūčio 6 d. įvykdyta Estijos aneksija. Nuo 1941 iki 1944 m., kai šalis buvo okupuota vokiečių kariuomenės, Estija buvo pavaldi Ostlando generaliniam komisariatui ir patyrė nacistinės Vokietijos genocidinę politiką. Estija atkūrė nepriklausomybę 1991 m.

Dėl Skandinavijos valstybių svaraus vaidmens Estijos kultūroje ir istorijoje bei noro priklausyti tam pačiam kultūriniam regionui, kaip ir jai kalbine prasme artima Suomija, pati Estija vis labiau siekia tapti Šiaurės šalimi.„Nordic ideals of Estonia and Finland: a longing for a strong leader sets Finland and Estonia apart from Scandinavia [Estijos ir Suomijos šiaurietiški idealai: stipraus lyderio ilgesys atskiria Suomiją ir Estiją nuo Skandinavijos].“ (anglų k.). ICDS.

 Politinė sistema 


Valdymo forma – parlamentinė demokratija. Šalies vadovas yra prezidentas. Jį renka parlamentas 2/3 balsų dauguma, penkeriems metams. Jei parlamente prezidento išrinkti nepavyksta, jis renkamas antrame ture, kuriame dalyvauja parlamento nariai ir 273 savivaldybių atstovai. Pagrindinė prezidento funkcija – ministro pirmininko skyrimas, kurį tvirtina parlamentas. Dabartinis prezidentas yra Alaras Karisas, išrinktas 2021 m. rugpjūčio 31 d. Kiti rinkimai vyks 2026 m. Įstatymų vykdomąją valdžią sudaro ministras pirmininkas ir 14 ministrų.

Įstatymų leidžiamoji valdžia yra vienų rūmų parlamentas, vadinamas Riigikogu. 101 parlamento narys renkamas visuotiniuose rinkimuose ketverių metų kadencijai. Paskutiniai parlamento rinkimai vyko 2007 m. kovo 4 d. Į parlamentą patenka partijos surinkusios ne mažiau 5% rinkėjų balsų. Aukščiausiasis teismas yra Riigikohus, kuriame yra 17 teisėjų su parlamento iki gyvos galvos skiriamu pirmininku. Pirmininko kandidatūrą teikia prezidentas. Europos parlamente Estiją atstovauja 6 nariai: 2 Centro, po vieną socialdemokratų, Reformų ir Tėvynės Sąjungos partijų atstovą. Per paskutinius rinkimus į Europos parlamentą juose dalyvavo 43,9% rinkėjų.European Parliament election, 2009 (Estonia)

 Administracinis suskirstymas 

Estija yra suskirstyta į 15 apskričių (maakond), o šie – į valsčius (vald).

Estijos apskritys (pavadinimai pagal Europos vietovardžių žodyną):
 Apskritis  Centras  Estiškai 350px Harjuma  Talinas  Harju Hyjuma  Kerdla  Hiiu Jegevama  Jegeva  Jõgeva Jervama  Paidė  Järva Lenema  Hapsalu  Lääne Pelvama  Pelva  Põlva Pernuma  Pernu  Pärnu Raplama  Rapla  Rapla Rytų Viruma  Jehvis  Ida-Viru Sarema  Kuresarė  Saare Tartuma  Tartu  Tartu   Vakarų Viruma    Rakverė  Lääne-Viru Valgama  Valga  Valga Veruma  Veru  Võru Viljandima  Viljandis  Viljandi

 Geografija 

Estija yra miškinga šalis, miškai dengia 49% šalies teritorijos. Didžiausias ežeras – Peipus (3600 km²). Ilgiausia upė – Emajegis, kurios ilgis – 218 km. Estijai priklauso taip pat keletas šalia esančių salų, iš kurių didžiausia – Sarema. Aukščiausia vieta – Munamiagio k. (318 m). Įkurti keturi nacionaliniai parkai.

 Klimatas 

Estijoje vyrauja vidutinių platumų klimatas, pereinamasis iš jūrinio į žemyninį. Temperatūra svyruoja nuo 17,8 °C (liepos mėn.) iki –3,8 °C (vasario mėn.). Vidutinė temperatūra 6,4 °C. 1992 m užregistruota aukščiausia temperatūra 35,6 °C, o 1940 m. žemiausia –43,5 °C.

 Ekonomika 


Estija yra nauja Europos Sąjungos ir Pasaulio prekybos organizacijos narė, sėkmingai perėjusi prie efektyvios rinkos ekonomikos, turinti tvirtus ryšius su Vakarų valstybėmis. Po Rusijos krizės 1998–1999 m. Estijos, kaip ir kitų Baltijos šalių ekonomika nuolat auga (vidutiniškai 5 proc. per metus, 2004 m. – 6,2 proc.). Infliacija 2004 m. sudarė 3 proc.

Pagrindinės ekonomikos šakos – tai elektronika, telekomunikacijos. Išvystyta transporto infrastruktūra. Ypač didelę įtaką daro atkeliavusios naujos technologijos iš Suomijos, Švedijos ir Vokietijos, trijų pagrindinių prekybos partnerių. Nepaisant to, kad einamosios sąskaitos deficitas išlieka didelis, šalies biudžetas turi apie €151 mln. perviršį (2004 m.).

2005 m. paskutinio ketvirčio nedarbo lygis siekė 7,0 proc. Palyginus su tuo pačiu 2004 m. ketvirčiu, nedarbas sumažėjo 1,5 proc.

Nuo 2011 m. sausio 1 d. Estijos krona pakeista Euru.

 Demografija 
Gimimai ir mirtys <small>Metai <small>Gimimai <small>Mirtys <small>Gimimų 1000 gyv.
! <small>Mirčių 1000 gyv. 1950 20 279 15 817 18,4 14,4 1955 20 786 13 638 17,9 11,8 1960 20 187 12 738 16,6 10,5 1965 18 909 13 520 14,6 10,5 1970 21 552 15 186 15,8 11,2 1975 21 360 16 572 14,9 11,6 1980 22 204 18 199 15,0 12,3 1985 23 630 19 343 15,5 12,7 1990 22 304 19 531 14,2 12,4 1995 13 509 20 828 9,4 14,5 2000 13 067 18 403 9,5 13,4 2005 14 350 17 316 10,7 12,9 2010 15 825 15 790 11,8 11,8

 Taip pat skaitykite: Estijos miestų sąrašas

2009 m. duomenimis, Estija yra penkta valstybė pasaulyje pagal gyventojų skaičiaus mažėjimo tempą. Taip yra tiek dėl gyventojų emigracijos, tiek dėl mažo gimstamumo ir didelio mirtingumo. Kaip matote iš lentelės dešinėje, gimstamumas Estijoje pradėjo staigiai mažėti XX amžiaus dešimto dešimtmečio pradžioje, bet po to truputį padidėjo ir stabilizavosi. Šalies gyventojų amžiaus mediana yra 39,9 metų.(Angliškai)CŽV pasaulio faktų knyga: Estija  Palyginimui, viso pasaulio žmonių amžiaus mediana yra 28,4 metų. 2009 m. duomenimis, vidutinė gyvenimo trukmė Estijoje yra 72,82 metų – dvejais metais mažesnė negu Lietuvos.(Angliškai)CŽV pasaulio faktų knyga: šalių sąrašas pagal vid. gyvenimo trukmę  2008 m. 69 % šalies populiacijos gyveno miestuose, likę – kaimuose. Šiuo metu miestuose gyvenančių žmonių dalis mažėja vidutiniškai 0,3 % per metus.

 Etninė sudėtis 
Estijos statistikos departamento duomenimis, 2000 m. kovo 31 d. Estijos tautinė gyventojų sudėtis buvo:
 67,9 % – estai
 25,6 % – rusai
 2,1 % – ukrainiečiai
 1,26 % – baltarusiai
 0,86 % – suomiai
 Totoriai, latviai, lenkai, žydai, lietuviai – mažiau nei 0,2%

Šalyje nemažai nuolatinių gyventojų, turinčių Rusijos pilietybę (7%).

 Kalbos 

Oficiali šalies kalba yra estų. Pasak 2000 m. surašymo, ji yra gimtoji 83,4 % Estijos piliečių.(Angliškai) Estonia Today – POPULATION BY NATIONALITY Tai yra viena iš nedaugelio Europos kalbų, kurios nepriklauso indoeuropiečių kalbų grupei. Tai reiškia, kad nepaisant skolinių iš kitų kalbų, estų kalbos kilmė yra nesusijusi su artimiausių kaimynų – rusų, švedų, latvių, lietuvių kalbomis, kurios visos priklauso  indoeuropiečių kalbų šeimai, o estų kalba – Uralo kalboms.

15,3% Estijos piliečių gimtoji kalba yra rusų. Ji taip pat yra antroji kalba daugeliui vyresnių estų, nes sovietinės okupacijos metu ji buvo privalomai mokoma mokyklose ir buvo neoficiali šalies kalba. 2006 m. apklausos duomenimis, rusiškai susikalbėti gali 66% gyventojų, kuriems rusų kalba nėra gimtoji. Taip pat 46% moka angliškai ir 22% – vokiškai.(Angliškai)Europeans and their Languages (14 psl.)

 Religija 
165px|thumb|Nuo 1549 m. iki 1625 m. Taline esanti Šv. Olavo bažnyčia buvo vienas aukščiausių pastatų pasaulyje

Estija yra viena iš nereligingiausių valstybių pasaulyje.Country Studies: Estonia – Religion 2000 m. surašyme tik 32 % Statistical database: Population Census 2000 – Religious affiliation  gyventojų priskyrė save tam tikrai konfesijai, tarp jų:
 152 237 – evangelikai-liuteronai
 143 554 – ortodoksaiStačiatikybė
 6009 – baptistai
 5745 – Jehovos liudytojai
 3823 – katalikai
 2648 – sekmininkai
 2515 – sentikiai
 1561 – adventistai
 1455 – metodistai
 1387 – musulmonai
 5008 – kitų religijų atstovai 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas. 

Pasak 2005 m. apklausos, 16% Estijos gyventojų „tiki, kad egzistuoja Dievas“, 49% „tiki, jog yra kokia nors dvasia arba dvasinė energija“ ir 10% „netiki jokiais dievais, dvasiomis ar dvasinėmis energijomis“. Pagal šiuos duomenis, Estija turi mažiausią tikinčių Dievu gyventojų procentą Europos sąjungoje.

1993 m. Estijoje lankėsi katalikų popiežius Jonas Paulius II, 2018 m. įvyko popiežiaus Pranciškaus vizitas.

 Kita informacija 
 Estijos ryšiai
 Estijos transportas
 Estijos karinės pajėgos
 Estijos tarptautiniai santykiai
 Estijos šventės
 Estų tautinis kostiumas

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

Valdžios institucijos:
 Estijos prezidentas
 Estijos parlamentas
 Estijos vyriausybė

Bendros nuorodos:
 Oficiali pažintinė svetainė apie Estiją
 Estijos ambasados informacija apie Estiją 
 cia.gov duomenys apie Estiją
 bbc.co.uk duomenys apie Estiją
 Estijos gidas  
 Estijos gidas 
 Estijos Lietuvių Jaunimo Sąjungos internetinė svetainė
 Estija paveiksliukuose 

Žemėlapiai:
 Estijos fizinis žemėlapis
 Estijos politinis žemėlapis
 Estijos pagrindinių kelių žemėlapis
 Estija per googlemaps

Estijos naujienos:
 Estijos televizija ir radijas internetu
 postimees.ee
 delfi.ee

Estijos orai ir laikas:
 Estijos orai ir kita su jais susijusi statistika
 Estijos laikas


Kategorija:Buvę UNPO nariai