Vasario 21

Vasario 21 diena – 52-oji metų diena pagal Grigaliaus kalendorių. Nuo šios dienos iki metų galo lieka 313 dienų (keliamaisiais metais – 314).

 Informacija 
 Šventės 
 Tarptautinė gimtosios kalbos diena. Pradėta minėti 1999 m. Pasirinkta siekiant paminėti 1952 m. Bangladeše (tuometinis rytų Pakistanas) vykusį sąjūdį už bengalų kalbą.
 Tarptautinė gido diena

 Vardadieniai 
 Eleonora – Feliksas – Kęstutis – Žemyna Vasario 21 (Day.lt)
 Kęstas – Kęsvilas – Leonora – Lionė – Nora

 Šią dieną Lietuvoje 
 Įvykiai 
 1883 – Mažojoje Lietuvoje pradėtas leisti pirmasis Didžiajai Lietuvai skirtas nelegalus pasaulietinis žurnalas „Aušra“, leistas iki 1886 m.
 1991 – Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, kuria pareikalauta, kad Baltijos valstybių nepriklausomybės klausimą TSRS spręstų derybomis greitai, be sąlygų ir be karinio ar ekonominio spaudimo.
 2000 – Vilniuje pasirašyta Tarptautinės komisijos nacių ir sovietinio okupacinių režimų nusikaltimams Lietuvoje įvertinti bei Krašto apsaugos ministerijos bendradarbiavimo sutartis.
 2001 – Vilniaus arkivyskupas metropolitas Audrys Juozas Bačkis paskirtas Šventosios Romos Bažnyčios kardinolu.
 2003 – Garsiam operos solistui Sergejui Larinui įteiktas Lietuvos operos bičiulių draugijos „Kipro“ apdovanojimas. Šis apdovanojimas įteikiamas nuo 1997 m.
 2004 – pradėjo veikti interneto portalas Bernardinai.lt.

 Gimimo dienos 
 1848 m. – Antanas Giedraitis, kunigaikštis, Lietuvos mokslininkas, pirmasis lietuvių geologas, Lietuvos kvartero darinių tyrinėjimų pradininkas ir pagrindėjas, nuoseklus poliglacializmo šalininkas (m. 1909 m.).
 1850 m. – Matas Slačiauskas, knygnešys, lietuvių visuomenės veikėjas (m. 1924 m.).
 1871 m. – Jonas Garalevičius, Lietuvos muzikos instrumentų meistras, aviacijos konstruktorius (m. 1943 m.).
 1882 m. – Mykolas Sleževičius, tarpukario politikas, teisininkas, advokatas, valstybės ir visuomenės veikėjas (m. 1939 m.).
 1914 m. – Valerijus Grešnovas, Lietuvos treneris, pedagogas (m. 1987 m.).
 1921 m. – Juzė Andriuškevičienė, Lietuvos gydytoja psichiatrė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 1924 m. – Alfonsas Čeponis, tarybinis partizanas-pogrindininkas, Tarybų Sąjungos didvyris (m. 1944 m.).
 1928 m. – Ona Benedikta Kadytė, Lietuvos zoologė, biomedicinos mokslų daktarė.
 1930 m. – Emilija Liegutė, lietuvių prozininkė, dramaturgė (m. 2022 m.).
 1931 m. – Tamara Arnastauskienė, Lietuvos veterinarijos gydytoja, biomedicinos mokslų daktarė.
 1937 m. – Algimantas Keina, Lietuvos kunigas, pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui, sąjūdžio tikinčiųjų teisėms ginti dalyvis (m. 2013 m.).
 1938 m. – Stanislava Zuzana Juonienė, sovietinė veikėja, istorikė, istorijos mokslų kandidatė.
 1939 m. – Nijolė Ambrazaitytė, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signatarė.
 1941 m. – Povilas Varanauskas, technikos mokslų daktaras, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos alstybės atstatymo signataras. Lietuvos Valstybinės premijos laureatas (1974 m.).
 1942 m.:
 Algimantas Balilionis, Lietuvos futbolo treneris (m. 2023 m.).
 Augustas Dravininkas, Lietuvos ir Pagėgių savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Martinas Gusiatinas, Lietuvos verslo vadybininkas, Klaipėdos miesto savivaldybės politinis veikėjas.
 1944 m.:
 Emilija Macienė, pedagogė, Lietuvos ir Telšių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Stanislovas Kalanta, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
 1947 m. – Petras Dirgėla, lietuvių rašytojas.
 1949 m. – Vytas Milius, teisininkas, Lietuvos apeliacinio teismo teisėjas, buvęs šio teismo pirmininkas.
 1950 m. – Eugenijus Žemaitis, gydytojas, Lietuvos politinis veikėjas.
 1951 m. – Vladimiras Gavriušinas, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 1952 m. – Irena Stanevičienė-Abarytė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 1953 m. – Danutė Jurčiukonienė, Lietuvos ir Alytaus rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1954 m. – Ilona Vaškevičiūtė, Lietuvos archeologė, pedagogė, humanitarinių mokslų daktarė.
 1956 m.:
 Juozas Gražulis, Lietuvos kunigas, pulkininkas leitenantas (m. 2010 m.).
 Kęstutis Čerkesas, Lietuvos ir Šiaulių politinis bei visuomenės veikėjas.
 1959 m. – Ričardas Bartkevičius, lietuvių dailininkas, tapytojas, pedagogas, vienas iš žymiausių lietuvių neoekspresionizmo atstovų.
 1963 m. – Leonas Strazdauskas, inžinierius, Šiaulių miesto politinis veikėjas.
 1965 m. – Saulius Gegieckas, ekonomistas, vadybininkas, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1968 m.:
 Arminas Lydeka, politologas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Artūras Zuokas, žurnalistas, verslininkas, politikas. Buvęs Vilniaus meras. Liberalų ir centro sąjungos narys.
 1969 m. – Evaldas Jurkevičius, Lietuvos edukologas, politinis veikėjas.
 1970 m. – Ėrika Striškienė, Lietuvos archeologė, istorikė.
 1975 m. – Igoris Morinas, Lietuvos futbolininkas, šiuo metu žaidžiantis Vilniaus „Žalgiris“, kairiojo krašto saugo pozicijoje.
 1981 m. – Paulius Počiuipa, Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis NKL, Tauragės „Bremenos Karšuvos“ komandoje.
 1982 m. – Marius Kižys, lietuvių futbolininkas, žaidžiantis saugo pozicijoje.
 1985 m. – Tomas Klimas, lietuvių krepšininkas, Mažeikių „Mažeikiai“ krepšinio komandos žaidėjas. Pirmasis treneris: Algimantas Giedra.
 1989 m. – Dainius Klivickas, Lietuvos krepšininkas, rugtyniaujantis Panevėžio „Techase“ centro puolėjo pozicijoje.

 Mirtys 
 1708 m. – Mykolas Merlinas, lietuvių raštijos darbuotojas, lietuvių kalbos norminimo pradininkas (g. 1641 m.).
 1863 m. – Henrikas Markonis, italų kilmės architektas, Lenkijos romantizmo architektūros atstovas (g. 1792 m.).
 1938 m. – Vincas Jonas Markevičius, ūkininkas, vienas žymiausių Lietuvos knygnešių (g. 1866 m.).
 1941 m. – Jonas Janulevičius, vienas aktyviausių Lietuvos darbininkų judėjimo vadovų (g. 1874 m.).
 1943 m. – Jurgis Gegužis, Lietuvos knygnešys, JAV lietuvių visuomenės veikėjas (g. 1877 m.).
 1986 m. – Vytautas Četkauskas, vargonininkas, chorvedys, muzikos mokytojas (g. 1910 m.).
 1995 m. – Antanas Mockus, lietuvių tautosakininkas, pedagogas, kultūros veikėjas (g. 1918 m.).
 2006 m.:
 Paulius Kazimieras Marcinkus, katalikų arkivyskupas bei Vatikano banko direktorius 1971–1989 (g. 1922 m.).
 Pranas Kupčikas, lietuvių muzikos instrumentų meistras (g. 1913 m.).
 Saulius Pakalniškis, Lietuvos zoologas, entomologas dipterologas (dvisparnių tyrinėtojas) (g. 1958 m.).
 2022 m. – Bernardas Vasiliauskas, Lietuvos vargonininkas, pianistas, vargonų restauratorius (g. 1938 m.).Mirė vienas žymiausių Lietuvos vargonininkų Bernardas Vasiliauskas. lrt.lt. 2022-02-21. Nuoroda tikrinta 2022-02-22.
 2024 m. – Vladas Kensgaila, aviacijos sportininkas, aviakonstruktorius, Lietuvos ir Panevėžio miesto politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1933 m.).Mirė žymus Lietuvos aviatorius, „Lituanicos“ replikos kūrėjas Vladas Kensgaila. LRT. 2024-02-21. Nuoroda tikrinta 2024-02-21.
 2025 m.: 
 Tatjana Maceinienė, lietuvių prozininkė, eseistė, vertėja (g. 1941 m.).Po sunkios ligos mirė prozininkė ir vertėja Tatjana Maceinienė. Alfa. 2025-02-24. Nuoroda tikrinta 2025-02-25.
 Antanas Šimkūnas, Lietuvos žurnalistas, redaktorius, kraštotyrininkas (g. 1931 m.).Mirė žinomas žurnalistas, publicistas Antanas Šimkūnas. LŽS. 2025-02-22. Nuoroda tikrinta 2025-02-23.

 Šią dieną pasaulyje 
 Įvykiai 
 1431 – prasidėjo Žanos d’Ark teismas;
 1613 – Rusijos caru tapo pirmasis Romanovų dinastijos valdovas – Michailas Romanovas;
 1842 – amerikietis Džonas Grinau užpatentavo siuvamąją mašiną;
 1848 – Karlas Marksas ir Frydrichas Engelsas publikavo „Komunistų manifestas“;
 1885 – atidengtas Vašingtono monumentas;
 1940 – prasidėjo „mirties stovyklos“ Osvencimo statyba;
 1947 – išradėjas Edvinas Herbertas Landas (Edwin Herbert Land) Niujorke pristatė pirmąjį momentinį fotoaparatą – „Polaroid“;
 1953 – Francis Crick ir James D. Watson atskleidė DNR molekulės struktūrą;
 1960 – Kubos lyderis Fidelis Kastro nacionaliavo visus verslus Kuboje;
 1972 – Tarybų Sąjungos nepilotuojamas kosminis aparatas „Luna 20“ nusileido Mėnulyje;
 1973 – Izraelio naikintuvai virš Sinajaus dykumos numušė Libijos oro linijų orlaivį; žuvo 108 keleiviai.
 2007 – Italijoje atsistatydino visas Romano Prodi ministrų kabinetas

 Gimimo dienos 
 1728 m. – Petras III, Rusijos imperatorius 1761–1762 m., pirmasis Šlezvigo-Holnšteino Romanovų šeimos atstovas Rusijos soste. Nuo 1745 m. – Holšteino hercogas (m. 1762 m.).
 1745 m. – Levinas Augustas Gotlybas Benigsenas, Rusijos imperijos karinis veikėjas, kavalerijos generolas (m. 1826 m.).
 1779 m. – Frydrichas Karlas fon Savinji, vokiečių teisėtyrininkas, teisės filosofas, juristas (Karūnos sindikas). Davė pradžią Istorinės teisės mokyklai. Savigny laikomas ir vienu iš modernios tarptautinės privatinės teisės pagrindėjų (m. 1861 m.).
 1791 m. – Karlas Černis, austrų pianistas, kompozitorius, fortepijono mokytojas. Geriausiai žinomi jo parašyti etiudai (m. 1857 m.).
 1836 m. – Leo Delibas, prancūzų kompozitorius, Prancūzijos instituto narys (m. 1891 m.).
 1893 m. – Andrés Torres Segovia, ispanų gitaristasAndrés Torres Segovia. Biografija. (m. 1987 m.).
 1895 m. – Karlas Peteris Henrikas Damas, danų biochemikas, Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1976 m.).
 1924 m. – Robertas Mugabė (Robert Mugabe), Zimbabvės prezidentas;
 1933 m. – Eunice Kathleen Waymon, penkiolika kartų Grammy apdovanojimams nominuota amerikiečių atlikėja, dainų autorė, aranžuotoja ir žmogaus teisių judėjimo veikėja (m. 2003 m.).
 1937 m. – Norvegijos karalius Haroldas V.
 1939 m. – Jonas Baldvinas Hannibalssonas, Islandijos ekonomistas, politikas, diplomatas.
 1940 m. – Džonas Robertas Luisas, Jungtinių Valstijų politikas bei buvęs Amerikos pilietinių teisių judėjimo lyderis (m. 2020 m.).
 1943 m. – Paulas Kirchhofas, vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas mokestininkas ir konstitucionalistas, Heidelbergo universiteto profesorius, nuo 1987 m. iki 1999 m. Vokietijos Konstitucinio Teismo (VFR KT) teisėjas.
 1980 m. – Jigme Khesar Namgyel Wangchuck, penktasis Butano karalius. Jis oficialiai karūnuotas buvo 2008 m. lapkričio 6 d., o eiti pareigas – gruodžio 14 d.
 1984 m.:
 David Odonkor, futbolininkas, Vokietijos rinktinės ir Sevilijos „Real Betis“ klubo saugas.
 Erazem Lorbek, Slovėnijos krepšininkas, žaidžiantis Eurolygos Barselonos „Barcelona“ klube.
 1985 m. – Georgios Samaras, futbolininkas, Graikijos rinktinės ir Glasgow Celtic klubo puolėjas.
 1987 m. – Ešlė Mišelė Gryn, JAV aktorė. Labiausiai žinoma dėl Alisos Kalen (Alice Cullen) vaidmens 2008 m. filme „Twilight“ ir „New Moon“ (liet. Saulėlydis, Jaunatis).
 1989 m. – Corbin Blue, JAV dainininkas ir aktorius.

 Mirtys 
 1333 m. – Manuelis II Megas Komninas, Komninų dinastijos vienuoliktasis Trapezundo imperatorius, valdė 1332 m.Manuelis II Megas Komninas  (g. 1323 m.).
 1513 m. – Julijus II, Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1503 m. lapkričio 1 d. iki mirties (g. 1443 m.).
 1677 m. – Benediktas Spinoza, naujųjų amžių filosofas, proto religijos pagrindėjas (g. 1632 m.).
 1730 m. – Benediktas XIII, 245 Romos katalikų Popiežius (g. 1649 m.).
 1821 m. – Georg Friedrich von Martens, vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas bei teoretikas, Gėtingeno universiteto profesorius, diplomatas (g. 1756 m.).
 1879 m. – Širas Ali, Afganistano emyras (g. apie 1825 m.).Enciklopedija Britannica
 1926 m. – Heikė Kamerlingas Onesas, olandų fizikas, Nobelio fizikos premijos laureatas (g. 1853 m.).
 1941 m. – Frederick Grant Banting, 1923 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (g. 1891 m.).
 1965 m. – Malkolmas X, afroamerikiečių musulmonų dvasininkas, oratorius, žmogaus teisių aktyvistasDyson, pp. 13–14.. Jo gerbėjai laikė jį drąsiu kovotoju už afroamerikiečių teises, žmogumi, kuris griežčiausiais terminais apkaltino „baltųjų Ameriką” nusikaltimais prieš juodaodžius amerikiečiusCone, James H. (1991). Martin & Malcolm & America: A Dream or a Nightmare. Maryknoll, N.Y.: Orbis Books. ISBN 0-88344-721-5 – pp. 99–100, 251–252, 310–311.. Malkolmo X priešininkai kaltino jį rasizmo, juodaodžių viršenybės, antisemitizmo ir smurto propagavimuEvanzz, Karl (1992). The Judas Factor: The Plot to Kill Malcolm X. New York: Thunder’s Mouth Press. ISBN 1-56025-049-6.Lomax, When the Word Is Given, p. 172.Rickford, Russell J. (2003). Betty Shabazz: A Remarkable Story of Survival and Faith Before and After Malcolm X. Naperville, Ill.: Sourcebooks. ISBN 1-4022-0171-0.. Malkolmas X yra laikomas vienu iš įtakingiausių afroamerikiečių istorijoje. (g. 1925 m.).
 1968 m. – Howard Walter Florey, 1945 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (g. 1898 m.).
 1984 m. – Michailas Šolochovas, rusų rašytojas, Nobelio premijos laureatas (g. 1905).
 1999 m. – Gertrude Belle Elion, 1988 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (g. 1918 m.).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Istorijos dūžiai vasario 21-ąją: žmonės, likimai, atradimai (Lrytas.lt)

#21
Kategorija:Dienos