Maironis

Maironis (tikroji pavardė Jonas Mačiulis, 1862 m. spalio 21 d. (pagal Julijaus kalendorių) Pasandravio dvare, Šiluvos valsčiuje, Raseinių apskrityje. – 1932 m. birželio 28 d. Kaune) – kunigas, profesorius; XIX ir XX a. lietuvių romantizmo poetas, parašęs tokius Lietuvoje žymius kūrinius kaip „Trakų pilis“, „Lietuva Brangi“ ir daugelį kitų.

 Biografija 
Gimė laisvųjų valstiečių šeimoje, tėvas buvo mažaraštis, bet iniciatyvus valstietis. Namie įgijęs pradinių mokslo žinių ir pramokęs lenkų kalbos, 1873 m. įstojo į Kauno gimnaziją, kurią baigė 1883 m. 1883–1884 m. studijavo literatūrą Kijevo universiteto istorijos ir filologijos fakultete. 1884 m., atsižvelgdamas į tėvų norą, įstojo į Kauno kunigų seminariją. 1888 m. ją sėkmingai baigęs, toliau tęsė mokslus Peterburgo dvasinėje akademijoje, kurią baigė 1892 m.

1893–1894 m. ir 1909–1932 m. dėstė Kauno kunigų seminarijoje, 1909–1932 m. seminarijos rektorius. 1894–1909 m. – Peterburgo dvasinės akademijos profesorius; nuo 1903 m. – teologijos daktaras. 1922–1932 m. Kauno universiteto, (nuo 1930 m. Vytauto Didžiojo universitetas) Moralinės teologijos katedros vedėjas. 1923–1924 m. 1932 m. suteiktas Vytauto Didžiojo universiteto garbės daktaro vardas.

 Mirtis 
1932 m. birželio pabaigoje Maironis viešėjo Tytuvėnuose (čia kasmet atvykdavo švęsti Joninių). Maironį pradėjo kamuoti stiprūs skausmai, dėl to jis nusprendė grįžti į Kauną. Stiprus priepuolis ištiko traukinyje. Kaune Maironis buvo paguldytas į ligoninę, atlikta skubi operacija (operavo ir gydė chirurgas Vladas Kuzma). Teigiama, kad dieną prieš mirtį Maironis dar turėjo aiškią sąmonę, priėmė lankytojus.Maironis – poetas, kunigas, istorikas, tautos atgimimo dainius (1862–1932), svencioniukrastas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-23.

Maironis mirė naktį į birželio 28-ąją, 2.30 val.http://maironiomuziejus.lt/upload/files/JMM_gyvenimo_datos.pdf Buvo palaidotas Kauno arkikatedros bazilikos kriptoje, kur 1937 m. įrengtas antkapinis paminklas-mauzoliejus (arch. Stasys Kudokas). Tėvų Onos ir Aleksandro Mačiulių kapas – Betygalos (Pilkalnio) kapinėse.

 Kūryba 

1885 m. Žvalionio slapyvardžiu „Aušros“ laikraštyje pirmą kartą išspausdintas eilėraštis „Lietuvos vargas“ (vėliau pavadintas „Miškas ir lietuvis“, o paskutinėje redakcijoje „Miškas ūžia“). 1891 m. išspausdinta pirmoji Maironio knyga – „Lietuvos istorija, arba apsakymai apie Lietuvos praeigą“, pasirašyta Stanislovo Zanavyko slapyvardžiu. Ši knyga buvo tiesioginis jo studijų Dvasinėje seminarijoje vaisius.

Teologinių studijų metu jis mažai besireiškė poetine kūryba. Maironio slapyvardžiu poetas pradėjo pasirašinėti studijuodamas Peterburgo dvasinėje akademijoje. 1895 m. pasirodė Maironio eilėraščių rinkinys „Pavasario balsai“.

Kūrybai darė įtakos to laikmečio lenkų, rusų poetų darbai – Adomo Mickevičiaus, Juozapo Kraševskio, Julijaus Slovackio, Aleksandro Puškino, Michailo Lermontovo, taip pat kunigų seminarijos dėstytojo Antano Baranausko „Anykščių šilelis“.

 Kūriniai 
 Rinkinys „Pavasario balsai“ – 1895 m.
 Istorinė draminė trilogija: „Kęstučio mirtis“ (1921 m.), „Vytautas pas kryžiuočius“ (1925 m.) ir „Didysis Vytautas – karalius“ (1930 m.)

 Poemos 
 „Lietuva“ – 1888 m. (neišspausdinta)
 „Tarp skausmų į garbę“ – 1895 m. (S. Garnio slapyvardžiu.)
 „Nuo Birutės kalno“
 „Jaunoji Lietuva“
 „Raseinių Magdė“ – 1909 m.
 „Mūsų vargai“ – 1920 m.
 „Jūratė ir Kastytis“

 Libretai 
 „Kame išganymas“ – 1895 m.
 „Nelaimingos Dangutės vestuvės“ – 1930 m.

 Literatūros istorijos ir kritikos darbai 
 „Trumpa lietuvių rašliavos apžvalga“ – 1906 m.
 „Trumpa visuotinės literatūros istorija“ – 1926 m.
 Istorija „Apsakymai apie Lietuvos praeigą“ – 1891 m.
 Publicistiniai straipsniai, teologijos studijos

 Vertimai 
 Adomo Mickevičiaus, A. Miusė, Siuli Priudomo, Bilhanos poezijos, Rigvedos himnų.

 Atminimo įamžinimas 
 Buvo vaizduojamas ant 20 litų banknoto. 

 Susiję straipsniai 
 Siručio namas
 Maironiečiai

 Išnašos 

 Nuorodos 

 Maironio kūryba Vikišaltiniuose
 Lietuvių literatūros antologija. Maironis: Pavasario balsai
 Eilėraščiai angliškai 
 Tomas Venclova: Laimei, Maironis. „Aidai“ 1982, nr. 5, 311 pusl. Maironiui skirtas „Aidų“ numeris
 Maironio lietuvių literatūros muziejus
 Maironio tėviškė ir gimtinė

Kategorija:Lietuvos poetai
Kategorija:Lietuvos kunigai
Kategorija:Lietuvos teologai
Kategorija:Vilniaus konferencijos dalyviai
Kategorija:VDU garbės daktarai