Gegužės 8

Gegužės 8 yra 128-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 129-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 237 dienos.

 Informacija 

 Šventės 
 Tarptautinė Raudonojo kryžiaus diena;
 Lietuva – Lietuvos muitinės įkūrimo diena.

 Vardadieniai 
Audrė (Audra) – Džiugas – Mykolas – Stanislova – Stanislovas – Stasė – Stasys – Viktoras

 Šią dieną Lietuvoje 

 Įvykiai 
 1569 – žemaičių matininkas Jokūbas Laskauskas pirmą kartą paminėjo Telšių miesto vardą;
 1924 – Paryžiuje Tautų Sąjunga pasirašė Konvenciją, pagal kurią Klaipėdos kraštas perduotas Lietuvai.

 Gimimo dienos 
 1722 m. – Stanislovas Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1787 m.).
 1802 m. – Pranciškus Stanislovas Justinas Šemeta, Lietuvos karinis veikėjas, vienas 1831 m. sukilimo vadų (m. 1882 m.).
 1853 m. – Cecilija Pliaterytė, pedagogė, visuomenės veikėja, publicistė, kilusi iš garsios Pliaterių giminės (m. 1920 m.).
 1864 m. – Stanislovas Čėsna, Romos katalikų kunigas, Sasnavos klebonas, publicistas, visuomenininkas (m. 1954 m.).
 1880 m. – Stanislovas Jokūbauskis, Lietuvos kunigas (m. 1947 m.).
 1888 m.:
 Liudvikas Abromavičius, pedagogas, Lietuvos, Telšių ir Kauno politinis bei visuomenės veikėjas (m. 1966 m.).
 Stasys Tijūnaitis, pedagogas, žurnalistas, poetas, Lietuvos politinis veikėjas (m. 1966 m.).
 1894 m. – Zigmas Gaidamavičius, Lietuvos poetas (m. 1912 m.).
 1896 m. – Antanas Dambrauskas, SJ, Lietuvos kunigas, teologas (m. 1947 m.).
 1898 m. – Stasys Pilka, aktorius (m. 1976 m.).
 1906 m. – Jonas Januška, Lietuvos teisininkas, pasipriešinimo nacių ir sovietiniam okupaciniams režimams veikėjas (m. 1947 m.).
 1909 m. – Stasys Jonas Jokubka, lietuvių žurnalistas (m. 1998 m.).
 1911 m. – Kristupas Marija Tiškevičius Logoiskis, bajoras, Lelijos herbo grafas (m. 1977 m.).
 1916 m. – Danutė Marija Nasvytytė, Lietuvos šokėja, choreografė, pedagogė, Australijos lietuvių visuomenės veikėja. Išraiškos šokio pradininkė Lietuvoje (m. 1983 m.).
 1919 m. – Juozas Chlivickas, Lietuvos žurnalistas, dramaturgas, vertėjas, redaktorius (m. 2004 m.).
 1924 m. – Stasys Bistrickas, žurnalistas.
 1927 m. – Stasys Motiejūnas, Lietuvos kino ir teatro režisierius, aktorius.
 1928 m. – Algirdas Gumuliauskas, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras (m. 2020 m.).
 1929 m. – Vytautas Jasulaitis, Lietuvos inžinierius, visuomenės veikėjas, technologijos mokslų daktaras (m. 2003 m.).
 1930 m. – Vytautas Laurušas, kompozitorius, pedagogas, Lietuvos kompozitorių sąjungos pirmininkas (1971–1983), Lietuvos muzikos akademijos rektorius (1983–1994), Lietuvos nacionalinės premijos laureatas (2005).
 1931 m. – Pranciškus Alfonsas Matuliauskas, Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras.
 1935 m. – Eugenijus Ignatavičius, Lietuvos rašytojas, dramaturgas, vertėjas (m. 2020 m.).
 1939 m. – Jokūbas Agintas, Lietuvos politinis veikėjas.
 1940 m. – Stanislovas Bružas, pedagogas, Lietuvos ir Kelmės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1941 m. – Rimantas Vaiginis, lietuvių muzikos mokytojas ir chorvedys (m. 2023 m.).
 1943 m.:
 Alfredas Kazimieras Bieliauskas, ūkininkas, Lietuvos ir Plungės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Algirdas Juozas Motuzas, Lietuvos agronomas dirvožemininkas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 1944 m. – Dalis Antanas Baltrūnas, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 1952 m. – Stasys Jackūnas, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinis veikėjas.
 1954 m. – Angelė Malinovskienė, Lietuvos ir Varėnos rajono profsąjungų, politinė bei visuomenės veikėja.
 1958 m. – Egidijus Kontrimas, pedagogas, Lietuvos ir Elektrėnų savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1959 m. – Saulius Čaplinskas, Lietuvos gydytojas, medicinos mokslų daktaras, profesorius.
 1963 m. – Ignas Misiūra-Tumanovas, Lietuvos dainininkas (bosas–baritonas) (m. 2021 m.).
 1965 m. – Jaroslav Kaminski, Lietuvos ir Vilniaus miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1969 m. – Arvydas Gaičiūnas, Lietuvos cirko artistas, iliuzionistas.
 1976 m. – Žaneta Klebanskaja, Lietuvos ir Kauno miesto politinė bei visuomenės veikėja.
 1982 m. – Mantas Grybauskas, futbolo žaidėjas.

 Neaprašyti 

 1846 – Stanislava Medekšienė-Paškevičienė, prozininkė, publicistė;
 1916 – Danutė Nasvytytė-Gabrijolavičienė, šokėja, pedagogė.
 2001 Karina Krosilovaite

 Mirtys 
 1551 m. – Barbora Radvilaitė, LDK didikė, antroji Lietuvos didžiojo kunigaikščio Žygimanto Augusto (Zigmanto Augusto) žmona, Lenkijos karalienė (nuo 1550 m.) (g. 1520 m.).
 1863 m. – Antanevičius, Lietuvos 1863 m. sukilimo veikėjas.
 1901 m. – Jonas Smalakys, Mažosios Lietuvos kultūros, visuomenės ir politinis veikėjas (g. 1835 m.).
 1941 m. – Marija Rudzinskaitė-Arcimavičienė, mokslininkė, profesionaliosios egiptologijos pradininkė Lietuvoje (g. 1885 m.).
 1957 m. – Alfonsas Palionis, Lietuvos zoologas, entomologas (g. 1905 m.).
 1976 m. – Povilas Baltrušaitis, muzikos mokytojas ir chorvedys (g. 1915 m.).
 1982 m. – Jonas Dobrovolskas, Lietuvos istorikas, istorijos mokslų kandidatas (g. 1935 m.).
 2004 m. – Nijolė Iešmantaitė, Lietuvos gydytoja mikrobiologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė (g. 1922 m.).
 2010 m. – Stanislovas Gediminas Ilgūnas, Lietuvos rezistentas, istorikas, Lietuvos nepriklausomos valstybės atkūrimo akto signataras (g. 1936 m.).
 2020 m. – Marija Macijauskienė, poetė, publicistė, literatūros darbuotoja (g. 1930 m.).
 2025 m. – Alphonso Lingis, lietuvių kilmės filosofas, Pensilvanijos universiteto filosofijos profesorius, rašytojas, vertėjas (g. 1933 m.).Mirė lietuvių kilmės JAV filosofas Lingis, paskaitas skaitęs ir Lietuvoje. LRT. 2025-05-09. Nuoroda tikrinta 2025-05-10.

 Šią dieną pasaulyje 

 Įvykiai 
 1713 – Rusijos sostinė perkelta iš Maskvos į Peterburgą;
 1794 – Didžiosios Prancūzijos revoliucijos metu nuteisti ir giljotinuoti 28 buvę Ferme générale mokesčių rinkėjai, taip pat ir Antoine Lavoisier;
 1886 – JAV vaistininkas Jonas Pembertonas gydymo tikslais sukūrė „Coca-Cola“ gėrimą;
 1902 – Martinikoje Mount Pelée ugnikalnio išsiveržimo metu buvo sugriautas Sent Pjero miestas, kuriame žuvo daugiau nei 30 000 žmonių. Katastrofą išgyveno tik keletas miesto gyventojų;
 1945 – Europoje baigėsi Antrasis pasaulinis karas – Berlyne 22:43 laiku pasirašytas Vokietijos kapituliacijos aktas, įsigaliojęs 23:01 laiku.
 2005 – antrus metus iš eilės Tel Avivo „Maccabi“ tapo Eurolygos čempionais.

 Gimimo dienos 
 1668 m. – Alenas Renė Lesažas, Prancūzijos rašytojas, dramaturgas (m. 1747 m.).
 1737 m. – Edvardas Gibonas, anglų istorikas ir veikalo „Romos imperijos smukimo ir žlugimo istorija“ autoriusEdvardas Gibonas. (m. 1794 m.).
 1828 m. – Žanas Anri Diunanas, šveicarų verslininkas, filantropas ir krikščioniškosios krypties humanistas (m. 1910 m.).
 1884 m. – Haris Trumenas, trisdešimt trečiasis JAV prezidentas 1945–1953 m (m. 1972 m.).
 1899 m. – Friedrich August von Hayek, austrų kilmės britų ekonomistas. Kartu su Ludwig von Mises buvo svarbiausias austrų mokyklos atstovas ir laisvosios rinkos gynėjas (m. 1992 m.).
 1902 m. – André Michel Lwoff, 1965 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1994 m.).
 1914 m. – Romain Gary, prancūzų rašytojas, diplomatas (m. 1980 m.).
 1931 m. – Tiboras Čelko, Vengrijos krepšininkas, rungtyniavęs Budapešto „Haladás“ krepšinio klube bei Vengrijos rinktinėje.
 1937 m. – Tomas Pinčonas, amerikiečių rašytojas. Jo pirmasis romanas „V", literatūros kritikų buvo įvertintas labai gerai ir rašytojui buvo paskirta Viljamo Folknerio literatūrinio debiuto premija. 1973 m. apdovanotas Nacionaline knygos premija.
 1947 m. – Howard Robert Horvitz, 2002 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 1949 m. – Mohammed Bin Hammam, nuo 2002 m. rugpjūčio eina Azijos futbolo konfederacijos prezidento pareigas. Nuo 1996 m. yra FIFA narys.
 1954 m. – Džonas Maiklas Talbotas, amerikiečių katalikų dainininkas, dainų autorius ir gitaristas. Šis dainininkas įkūrė vienuolišką bendruomenę The Brothers and Sisters of Charity (lietuviškai: Labdaros broliai ir seserys).Simplicity (with Dan O’Neill) – (Troubadour For The Lord) ISBN 0-89283-635-0.
 1955 m. – Raoul Trujillo, JAV indėnų (apačių/jutų) kilmės aktorius, šokėjas, Amerikos indėnų šokio teatro choreografas. Rengia šokių programas. Jo karjera trunka daugiau nei 25 metus. Raoul Trujillo bemaž geriausiai žinomas dėl savo vaidmens Melo Gibsono filme Apokalipto.
 1960 m. – Bogdan Klich, lenkų gydytojas psichiatras, meno istorikas, politologas, politinis veikėjas, Lenkijos gynybos ministras nuo 2007 m.
 1972 m. – Rubensas Barikelas, Formulės 1 lenktynininkas iš Brazilijos dabar atstovaujuantis Williams ekipai.
 1975 m. – Enrique Miguel Iglesias Preysler, dainininkas/dainų autorius.
 1977 m.:
 Juan Ignacio Sánchez Brown, Argentinos krepšininkas.
 Theodoros Papaloukas, Graikijos krepšininkas, Pirėjo „Olympiacos“ ir  įžaidėjas.
 1978 m.:
 Ana Maria Lombo, yra Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kolumbijos dainininkė, dainų autorė, ir šokėja. Ji geriausiai žinoma kaip jau iširusios merginų pop grupės Eden's Crush narė.
 Lúcio, brazilų futbolininkas, Brazilijos rinktinės ir Internazionale klubo gynėjas.
 1981 m. – Andrea Barzagli, futbolininkas, Italijos rinktinės ir Palermo klubo gynėjas.
 1983 m. – Matt Willis, anglų muzikantas, solo atlikėjas, buvęs roko grupės Busted narys – bosistas ir gitaristas.

 Neaprašyti 

 1978 – Speedy Claxton, amerikiečių krepšininkas.

 Mirtys 
 1794 m. – Antuanas-Loranas de Lavuazjė, prancūzų mokslininkas, pasižymėjęs chemijos, biologijos ir ekonomikos srityse (g. 1743 m.).
 1873 m. – John Stuart Mill, britų filosofas, politikos ekonomistas ir parlamento narys, įtakingas XIX a. liberalizmo bei utilitarizmo teoretikas ir propaguotojas (g. 1806 m.).
 1903 m. – Polis Gogenas, prancūzų tapytojas, postimpresionistas (g. 1848 m.).
 1932 m. – Aleksejus Charuzinas, rusų archeologas, antropologas ir etnografas (g. 1864 m.).

 Neaprašyti 

 1982 – Gilles Villeneuve, kanadiečių Formulė 1 lenktynininkas (g. 1950).

 Nuorodos 

Kategorija:Gegužė