Dublinas

Yra tarptautinis Dublino oro uostas (), keltais geras susisiekimas su Liverpuliu ir Holihedu. Išvystyta mašinų, metalo, maisto, tekstilės, siuvimo pramonė, laivų statyba, alaus pramonė (garsioji „Guiness“ aludarių kompanija).

Dublinas taip pat yra svarbus kultūros ir mokslo centras. Čia yra mokslų akademija, dailės akademija, Dublino universitetas (air. Ollscoil Átha Cliath, arba Trejybės kolegija – Coláiste na Tríonóide, įkurta 1592 m.), Dublino miesto universitetas (air. Ollscoil Chathair Bhaile Átha Cliath, įkurtas 1975 m. kaip Valstybinis aukštojo mokslo institutas), nacionalinės galerija ir biblioteka, mokslo ir meno muziejus. Daug teatrų (Abbey (Amharclann na Mainstreach), Gate, Peacock, Olympia ir kt.), Radijo ir televizijos simfoninis orkestras. Dubline išlikusi pilis (Caisleán Bhaile Átha Cliath, XIII a.), gotikinė XI–XIII a. Kristaus bažnyčia (Švenčiausiosios Trejybės katedra), Šv. Patriko katedra (air. Árd Eaglais Naomh Pádraig, XII–XIV a.).

 Etimologija 

Abu miesto pavadinimai – tiek angliškasis, tiek ir airiškasis – yra kilę iš airių kalbos: Doubh-linn reiškia „juodasis užutėkis“, o Baile Átha Cliath – „miestas ties perkėla su kliūtimis“. Spėjama, kad istoriškai tai buvusios 2 skirtingos gyvenvietės skirtinguose Lifio upės krantuose. „Juodąjį užutėkį“ buvo įkūrę vikingai (tikriausiai – danai), o kitas miestelis jau buvo keltų apgyvendintas.

 Istorija 

Oficiali Dublino įkūrimo data yra 998 metai. Tačiau pirmą kartą miestas paminėtas dar 140 mūsų eros metais, kai Dublino gyvenvietė buvo vadinama Eblana.

Vikingai buvo pirmieji miesto gyventojai. Apie tai byloja ir archeologiniai kasinėjimai Wood Quay, netoli miesto centro, kur rasta įvairiausių įrankių, sienų ir statinių griuvėsių. IX a. Dubliną užgrobė danai. Maištingi airiai kartais atsikovodavo miestą, tačiau tai trukdavo neilgai. 1171 m. danai buvo išvaryti anglų, vadovaujamų Henrio II.

Iki pat XVII a. vidurio Dublinas minimas kaip mažas viduramžių miestelis, 1649 m. po Anglijos pilietinio karo miestą buvo užgrobęs Oliveris Kromvelis. Tuo metu Dubline gyveno apie 9000 žmonių. XVII a. pabaigoje miestas pradėjo plėstis. Pagrindine priežastimi tam tapo protestantų pabėgėliai iš žemyninės Europos. XVIII a. Dublinas sparčiai didėjo tiek žmonių skaičiumi, tiek ir finansiškai, o XVIII a. pabaigoje Dublinas tapo antru didžiausiu miestu Britų imperijoje.

Po 1801 m. Unijos aktu apribota politinė Dublino reikšmė. Airija sujungta su Anglija ir vienu laikotarpiu atsieta nuo prekybinių kontraktų. Dublinas nuskurdo. XIX a. miestą užplūdo badaujantys valstiečiai – taip atsirado labai skurdūs rajonai.Rebo international bv/HVK Hamburger Verlagskonto Gmbh. Aktėja, lietuviškas leidimas. Vertė Dalia Kubiliūtė. „Šimtas gražiausių pasaulio miestų“..


Paskelbus Airijos nepriklausomybę, 1922 m. Dublinas tapo šalies sostine, kultūros, ekonomikos ir politikos centru.

 Ekonomika ir infrastruktūra 

 Žiniasklaida ir ryšiai 

Dublinas yra Airijos žiniasklaidos ir ryšių centras. Mieste veikia daugybė laikraščių, radijo stočių, telekomunikacijų kompanijų centrinių būstinių. Taip pat čia veikia svarbiausi Airijos pašto (An Post) ir telekomunikacijų bendrovių Eircom, Vodafone, o2 centrinės būstinės ir pagrindiniai infrastruktūriniai objektai.

 Susisiekimas 

Dublinas yra Airijos transporto sistemos centras. Dublino oro uostas yra svarbiausias oro uostas Airijoje. Hiustono Stotis () ir Konolio Stotis () yra svarbiausios Dublino geležinkelio stotys.

 Kelių sistema 
Luas tramvajus|thumb

Dublinas taip pat yra pagrindinis kelių mazgas Airijoje. Miestą juosia M50 aplinkkelis (judriausias kelias Airijoje). Šis aplinkkelis buvo statomas daugiau kaip 20 metų ir apjuosė beveik visą Dubliną iš rytų, šiaurės ir pietų.

 Viešasis transportas 
 Autobusai 

Didelė dalis Dublino gyventojų keliauja autobusais. Miesto autobusus valdo bendrovė Bus Átha Cliath (Dublin Bus), kuri valdo apie 200 autobusų. Nakties metu Dubline taip pat vyksta autobusai, tačiau rečiau ir tik tam tikromis kryptimis. Naktiniai autobusai išsiskiria priedėliu N, pavyzdžiui, autobusas 39, nakties metu tampa 39N. Bilieto kaina priklauso nuo to, kokį atstumą ruošiamasi vykti.

 Traukiniai (Dartai) 

Dubline taip pat važinėja traukiniai. Šnekamojoje kalboje jie vadinami DART (dartais). Tikras pavadinimas Dublin Area Rapid Transit (DART) (išvertus į lietuvių kalbą – Dublino zonos greitas tranzitas), rečiau išgirstamas airiškas pavadinimas – Mearlíne Átha Cliath. Kasdien DART traukiniais vyksta daugiau kaip 80 000 žmonių.

 Tramvajai 

Tramvajai Dubline atsirado palyginus nesenai (2004 m.). Jie vadinami Luas (). Kasdien Luas tramvajais vyksta apie 60 000 žmonių. Daugiausiai Luas linijomis sujungtas pietvakarinė miesto dalis su centru.

 Sportas 
 Futbolas 

 Bohemian FC Dublin
 Brideville FC
 Dolphin FC
 Drumcondra FC
 Dublin City FC
 Dublin Freebooters FC
 Home Farm FC
 Jacobs FC
 Saint Francis FC
 Saint James's Gate FC
 Saint Patrick's Athletic FC
 Shamrock Rovers FC
 Shelbourne FC
 Sporting Fingal FC
 Transport FC
 University College Dublin AFC
</div>

 Miestai partneriai 
  Barselona, Ispanija
  Liverpulis, Jungtinė Karalystė
  San Chosė, JAV

 Galerija 


 Taip pat skaityti 
 Pagal gyventojų skaičių didžiausių Europos miestų sąrašas

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Oficiali miesto svetainė