Kabala

Apie miestą žr. Kabala (Azerbaidžanas).


Kabala (; kabbālāh – 'gavimas') vadinama mistinė judaizmo tradicija, apimanti savitą Tanacho egzegezę, mokymus apie pasaulio atsiradimą ir sąrangą, kalbos prigimtį, Dievo vidaus gyvenimą, blogio kilmę. 

 Statusas judaizme 
Judaizmas turi nedidelį skaičių (13) dogmų, t. y. tikėjimo punktų, privalomų kiekvienam save siejančiam su šia religija. Jas suformulavo viduramžių mąstytojas Mozė Maimonidas. Į jo sąrašą įeina, pvz., tikėjimas Dievo vienumu, amžinumu, taip pat - Sinajaus Įvykio tikrumas bei Šv. Rašto dieviška kilmė. Kaip pažymi Paul'is Johnson'as, judaizmas palieka išpažinėjui teisę turėti savą nuomonę subtiliais teologiniais klausimais (ir tai skiria judėjišką dvasingumą nuo krikščionybės istorijoje pasitaikiusių laikotarpių, kada dėl teologinio niuanso tikintysis „galėjo būti gyvas sudegintas“)Paul Johnson, „Žydų istorija“, Aidai 1999, p. 329; istorija lėmė taip, kad judaizmas labiau akcentuoja halachą (priesakus ir papročius), nei mistinę teologiją. Kabalos mokymai judaizme laikomi autoritetingais, tačiau griežtąja prasme jie nėra privalomi, kaip, pvz., Katalikų Bažnyčios dogmos.

 Istorinė kilmė 
Teologinės spekuliacijos, mistiniai motyvai pasirodo jau Biblijoje - pvz., pranašo Ezechielio knyga detaliai aprašo Dievo „Vežėčias“ su paslaptingomis angeliškomis būtybėmis. Dar iki Talmudo ankstyviausiosios dalies - Mišnos - žydai turėjo gausią apokaliptinę raštiją. Talmude paliudyta, kad pirmųjų amžių rabinai pripažino mistinius mokymus ir okultines praktikas, tyrinėtojų siejamas su Ezechielio ištaromis apie Dievo Vežėčias ir Pradžios knygos Pasaulio sukūrimo aprašymų - tiksliau, iš šių mįslingų ir detalių tekstų aiškinimo. Taip pat Talmude paliudyti apribojimai šiuos mokymus skleisti ir net draudimas taikyti okultines žinias, gautas iš šventųjų tekstų. 

 Kabalos šaltiniai 
Svarbiausi Kabalos šaltiniai: 
 „Sefer Raziel HaMalakh“ (hebr. "Angelo Racielio knyga"), 
 „Sefer Bahir“, 
 „Sefer Yetzira“
 „Sefer HaZohar“ (זהַר – 'švytėjimas, spindėjimas'), pagal pasaulietinę versiją išleistas XIII a. ispano Moshe de Leon. Šiame veikale išdėstyta 14 „Žaidimo taisyklių“ – tarsi Dievo įsakymų.

Kiti ypatingi tekstai:
 „Šaarei Bina“ (Supratimo vartai) – 50 aspektų
 „Šaar haGilgulim“ (Reinkarnacijų vartai), parašytas ARI (Lurijos) mokinio Chaimo Vitalio z"tl.

 Temos ir sąvokos 

Kabaloje svarbus vaidmuo teikiamas 22 hebrajų abėcėlės raidėms ir 10-čiai skaičių, kas sudaro Gyvybės Medį (Etz Hayim), atspindintį šviesos arba energetines galias.
 Gyvybės medis - kabalistinė Sefirų schema, tapatinama Gyvybės ir Pažinimo medžiais, augusiais bibliniame Edeno sode.
 Sefira - taip vadinamos dievo emanacijos, drauge su jas talpinančiais "indais" sudarančios savotiškas atskiras Dievo hipostazes.
 Keter - pirmoji ir aukščiausioji sefira. (Žodis "keter" reiškia karūną.)
 Chochma - antroji ir vyriškoji sefira, įkūnijanti išmintį. Taip pat vadinama Tėvu.
 Bina - trečioji sefira, vadinama "motina". Žodis "binah" reiškia įžvalgą.
 Chesed (hebr. malonė)
 Gevura (hebr. rūstybė)
 Tiferet (hebr. tobulumas)
 Necach (hebr. pergalė)
 Hod (hebr. šlovė)
 Jesod (hebr. pamatas)
 Malkut (hebr. karalystė). Pastaroji sefira įkūnija mūsų pasaulį - žemiausiąją Dievo hipostazę.
 Cimcum Alef - pirmas susitraukimas
 Cimcum Bet - antras susitraukimas
 Yetzer haRa – piktas pradas
 Lašon haRa – piktas liežuvis
 Ayin haRa – pikta akis
 50 supratimo vartų
 32 išminties keliai
 Įsakymai (2, 7, 10, 613)

 Istorija 
Pirmuoju kabalistu jos pasekėjai laiko patriarchą Abraomą. XII a. pasirodė pamatinis Kabalos veikalas - Sefer ha Zohar. Ją parašęs antrojo amžiaus rabis Simonas bar Jochajas. Pagrindinės Zohar temos - pasakojimai apie biblinę pasaulio sukūrimo istoriją ir pranašo Ezekielio vizijas. Šimtmečius kabala buvo studijuojama mažose mokinių grupėse. Lūžio taškas yra šešioliktasis amžius, kada rabino Itzhako Lurios (Ari) raštuose atsirado švari kabalos kalba. Ari tvirtino, kad nuo XVI amžiaus prasideda atviras kabalos studijavimas.

 Autoritetai 

Ypatingą vaidmenį Kabalos studijoms suvaidino Lietuvos ir lietuviškosios krypties rabinai
 Vilniaus Gaonas
 Rabinas Solomon Eliahšyv z"tl iš Šiaulių (1841-1925)
 Rabinas Josef Solomon Eliahšyv iš Jeruzalės (šiauliškio anūkas)
 Chofetz Chaym (Išrael Meir Kagan z"tl)

Garsūs pasaulio rabinai kabalistai:
 Rabinas Rašbi (Šimonas bar Johajas) (knygos Zohar autorius)
 Rabinas ARI (Izaokas Lurija) z"tl
 Rabinas Baal HaSulam (Jehuda Ašlagas) z"tl
 Rabinas Rabaš (Baruchas Ašlagas)
 Rabinas Jehuda Bergas (Amerikiečių kabalistas, ne kartą įtartas dėl aferizmo)
 Rabinas Michaelis Laitmanas (Tarptautinės kabalos mokyklos Bnei Baruch įkūrėjas ir vadovas)

 Kabalos kryptys 
Kabalos puoselėtojai judėjai kategoriškai atsiriboja nuo tų, kurie pritaikė gausius kabalistinius motyvus madingiems vakarų mokymams (pradedant Golden Dawn ir Thelema, o baigiant nesuskaičiuojamomis New Age pakraipos knygomis, kuriose kabalistiniai motyvai laisvai derinami su indų jogos praktikomis, astrologija ir kt.). Siekdami išsiskirti, "tikrieji" judėjų kabalistai įvardina savo tradiciją kaip košer arba izraeli kabala.

 Nuorodos 

 Išnašos 

 Bendros nuorodos 

 Bnei Baruch pasaulinė kabalos akademija
 Angliškas Bnei Baruch tinklalapis
 Skeptic's Dictionary: Cabbala
 Cfato meistrų Košer Kabala 
 Chasidų Kabala iš Cfato
 Rabino Bergo Kabalos Centras kuriame mokosi Madonna