Lietuvos Nepriklausomybės Aktas

Lietuvos nepriklausomybės nutarimas – Lietuvos Tarybos 1918 m. vasario 16 d. Vilniuje pasirašytas dokumentas, skelbiantis, kad atkuriama Lietuvos Valstybė, ir ji atsižada nuo visų valstybinių ryšių, kada nors buvusių su kitomis tautomis. Tolimesnį valstybės likimą bei santvarką pavesta kurti Steigiamajam Seimui.

Dokumentas pasirašytas Vilniuje, Pilies g. 26, po to, kai dr. Jonas Basanavičius rado kompromisą tarp dešinesnių ir socialdemokratinių pažiūrų politikų. Šiuo metu čia veikia Signatarų namų muziejus – Lietuvos nacionalinio muziejaus filialas.

Po Nepriklausomybės atkūrimo paskelbimo Lietuvą toliau valdė vokiečiai. Jie reikalavo, kad Lietuvos Taryba paskelbtų amžinąją sąjungą su Vokietija, tačiau, lapkritį Vokietijoje kilus revoliucijai, Lietuva liko neprijungta prie Vokietijos ir Lietuvos nepriklausomybė buvo galutinai pripažinta.

Sovietų Rusija nepriklausomybės nutarimą pripažino 1920 m. liepos 12 d., pasirašydama su atkurta Lietuva Taikos sutartį.

2017 m. kovo 29 d. Vokietijos Užsienio reikalų ministerijos politiniame archyve Berlyne rastas Vasario 16-osios Lietuvos Nepriklausomybės Nutarimo egzempliorius lietuvių kalba su signatarų parašais. Dokumentą rado Vytauto Didžiojo universiteto profesorius Liudas Mažylis.

 Nutarimo tekstas 
Lietuvos nepriklausomybės nutarimo tekstas:

 Paskelbimas „Lietuvos aide“ ir vokiečių administracijos reakcija 
„Lietuvos aidas“, kuriame visuomenei buvo paskelbta apie Lietuvos nepriklausomybę, vokiečių okupacijos metais buvo griežtai cenzūruojamas. Žinodama, kad nutarimo paskelbimas supykdys okupantų administraciją, Lietuvos taryba įsakė Martyno Kuktos spaustuvei išspausdinti kelis šimtus laikraščio egzempliorių trys dienos prieš cenzoriaus peržiūrą.

Vasario 18 d. tekstas buvo perspausdintas Vokietijos laikraščiuose – „Das Neue Litauen“, „Vossische Zeitung“, „Taegliche Rundschau“, „Kreuzzeitung“ ir kituose.

Vokiečių valdžia nusprendė sunaikinti M. Kuktos spaustuvę, bet anksčiau išleisti „Lietuvos aido“ egzemplioriai pasiekė lietuvius Tėvynėje bei užsienyje (Rusijoje, JAV, Vokietijoje ir kitur). Vėliau nutarimo platinimas paskelbtas nelegaliu, laikraščiai konfiskuoti. Petrui Klimui pasisekė paslėpti maždaug 60 vienetų.

 Signatarai 

Vasario 16-osios nutarimo tekstą rengė Jonas Vileišis, Petras Klimas, Mykolas Biržiška, Steponas Kairys, o pasirašė 20 tarybos narių:

 Saliamonas Banaitis
 Jonas Basanavičius
 Mykolas Biržiška
 Kazimieras Bizauskas
 Pranas Dovydaitis
 Steponas Kairys
 Petras Klimas
 Donatas Malinauskas
 Vladas Mironas
 Stanislovas Narutavičius
 Alfonsas Petrulis
 Antanas Smetona
 Jonas Smilgevičius
 Justinas Staugaitis
 Aleksandras Stulginskis
 Jurgis Šaulys
 Kazimieras Šaulys
 Jokūbas Šernas
 Jonas Vailokaitis
 Jonas Vileišis

 Originalo suradimas 
2017 m. kovo 29 dieną, Vokietijos diplomatiniame archyve Berlyne Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) profesorius Liudas Mažylis rado Vasario 16-osios Lietuvos Nepriklausomybės Nutarimo (Akto) dvikalbį originalą lietuvių ir vokiečių kalbomis. Lietuvos policijos Kriminalistinių tyrimų centro ekspertai nustatė, kad Nutarimo originalas surašytas signataro Jurgio Šaulio ranka.Nepriklausomybės aktą rašė Jurgio Šaulio ranka 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Nepriklausomybės nutarimo tekstas 
 Pranešimas apie originalo radimą 2017 m. 
 Elektroninės laikraščio „Lietuvos aidas“ kopijos
 Signatarai ir signatarais pasivadinusieji // XXI amžius, 2003-03-12 
 Atrastas Vasario 16-osios nutarimas 
 LIETUVOS TARYBOS 1918 M. VASARIO 16 D. NUTARIMO / BESCHLUSS TEKSTO TRANSKRIPCIJA 

Nepriklausomybės aktas
Kategorija:Nepriklausomybės deklaracijos
Kategorija:Istoriniai Lietuvos teisės šaltiniai
Kategorija:Lietuvos konstitucinės teisės istorija
Kategorija:Lietuva Pirmajame pasauliniame kare