Bastutiniai

Bastutiniai, kryžmažiedžiai (Brassicaceae, Cruciferae) – magnolijūnų (Magnoliophyta) augalų šeima. Augalai vienmečiai, dvimečiai arba daugiamečiai, žoliniai, rečiau puskrūmiai, turintys pražanginius lapus ir liemenines šaknis. Žiedus sudaro 4 taurėlapiai ir 4 spalvoti vainiklapiai. Žiedai susitelkę kekėse, žiedyno ašis žydėjimo pradžioje trumpa, vėliau, vaisiams bręstant, pailgėja. Vaisius – ankštara arba ankštarėlė, atsiverianti dviem sąvaromis.

Šeimoje yra daržovių (ropė, kopūstas, ridikas), aliejinių (rapsas, garstukas), prieskoninių (krienas), vaistinių, medingų, dekoratyvinių augalų, taip pat laukų ir daržų piktžolės.

Šeimoje yra apie 350 genčių ir apie 3000 rūšių. Paplitę visame pasaulyje, didžiausia įvairovė  Šiaurės pusrutulio vidutinėse platumose, Viduržemio jūros regione, pietvakarių ir vidurinėje Azijoje. Lietuvoje užregistruota 40 genčių ir 87 rūšys. 

Lietuvoje auga šių genčių augalai:
 Anksta (Draba)
 Ankstyvė (Erophila)
 Balža (Crambe)
 Barborytė (Barbarea)
 Bastutis (Brassica): kopūstas, griežtis (rapsas), ropė (turnepsas, rapsukas)
 Blizgė (Lunaria)
 Bokštytė (Turritis)
 Chorispora (Chorispora)
 Čeriukas (Rorippa)
 Česnakūnė (Alliaria)
 Čiužutė (Thlaspi)
 Dantažolė (Dentaria)
 Engra (Bunias)
 Garstukas (Sinapis)
 Gilšė (Subularia)
 Gražgarstė (Eruca)
 Judra (Camelina)
 Kardarija (Cardaria)
 Kartenė (Cardamine)
 Konringija (Conringia)
 Krienas (Armoracia)
 Laibenis (Alyssum)
 Leukonija (Matthiola)
 Lobularija (Lobularia)
 Miltinaitė (Berteroa)
 Mėlžolė (Isatis)
 Pašuolė (Teesdalia)
 Pikulė (Sisymbrium)
 Pipirnė (Lepidium)
 Poklius (Descurainia)
 Prožiklė (Neslia)
 Rapistras (Rapistrum)
 Rėžiukas (Nasturtium)
 Rudgrūdėlė (Iberis)
 Skabėtras (Cochlearia)
 Skamainis (Cardaminopsis)
 Stoklė (Cakile)
 Svėrė (Raphanus): valgomasis ridikas
 Šatreinis (Diplotaxis)
 Šungarstė (Erucastrum)
 Tvertikas (Erysimum)
 Vairenis (Arabidopsis)
 Vaistutis (Arabis)
 Vakarutė (Hesperis)
 Varnakojė (Coronopus)
 Žvaginė (Capsella)