Skruzdėlės

Aenictinae
 Aenictogitoninae
 Agroecomyrmecinae
 Amblyoponinae
 Aneuretinae
 †Armaniinae
 †Brownimeciinae
 Cerapachyinae
 Dolichoderinae
 Dorylinae
 Ecitoninae
 Ectatomminae
 Formicinae
 †Formiciinae
 Heteroponerinae
 Leptanillinae
 Leptanilloidinae
 Martialinae
 Myrmeciinae
 Myrmicinae – Geliančios skruzdėlės
 Paraponerinae
 Ponerinae
 Proceratiinae
 Pseudomyrmecinae
 †Sphecomyrminae

 Apie kaimą Širvintų rajone žr. Skruzdėlės (Širvintos).

Skruzdėlės (Formicidae) – plėviasparniai vabzdžiai, priklausantys smaugtapilvių Apocrita pobūriui. Pasižymi ryškiu polimorfizmu ir bendruomeniniu gyvenimo būdu. Tai vieni iš labiausiai paplitusių vabzdžių. Mokslas apie skruzdėles vadinamas mirmekologija.

 Informacija 
Nešdamos svorį, skruzdėlės sprandu išlaiko pusiausvyrą. Skruzdėlių gebėjimą panešti įspūdingą svorį lemia ne tik jėga, bet ir technika bei pusiausvyra. Kembridžo universiteto mokslininkų grupė nustatė, kad galva ir sprandu skruzdėlės reguliuoja šiaudo pasvirimo laipsnį, kol randa tinkamą atramos tašką. Taip šiaudą jos gali nunešti labai toli – daugiau nei 100 metrų.

 Šeimos aprašymas 

Skruzdėlės etologijos, ekologijos ir fiziologijos požiūriu yra labiausiai išsivysčiusi vabzdžių šeima. Jų kolonijos yra sudėtingi socialiniai dariniai su darbo pasiskirstymu ir komunikacijos sistemomis, kurios leidžia koordinuoti veiksmus atliekant atskiram individui neįveikiamas užduotis. Kai kurios rūšys turi išvystytą „kalbą“ ir geba perduoti informaciją. Be to, daugelis skruzdėlių rūšių palaiko labai glaudžius simbiotinius santykius su kitais vabzdžiais (tai vadinama mirmekofilija) ir augalais-mirmekofitais.

Bendruomenėse gyvenančios skruzdėlės dėl pasiskirstymo į kastų sistemas savo kolonijose tiksliai pasidalina pareigomis. Tai darbininkės, kareiviai, motinėlės, tranai. Skruzdėlių bendrija susideda iš keleto kastų: dažniausiai sparnuotų patinų bei patelių ir iš besparnių darbininkių, kurie gali būti įvairių dydžių. Darbininkės yra lytiškai nesubrendusios patelės. Jos rūpinasi lizdų statyba, maisto rinkimu, jauniklių maitinimu bei priežiūra.

Privalumai, kuriuos skruzdėlėms suteikia bendradarbiavimas, lėmė tai, kad šiuo metu tai dominuojanti pagal skaičių nariuotakojų grupė. Viename akre (0,4 ha) savanos Dramblio Kaulo Krante gyvena 8 mln. skruzdėlių, kurios sudaro apie 3000 kolonijų. Kartu su termitais skruzdėlynas sudaro trečdalį sausumos gyvūnų biomasės Amazonės baseino tropiniuose miškuose.

Nuo kitų geluoninių skruzdėlės skiriasi tuo, kad stiebelis, jungiantis krūtinę su pilveliu, yra su statmena atauga arba su 2 mazgeliais. Jų sparnai žymiai ilgesni už pilvelį. Antenos alkūninės, su ilgu stiebeliu. Geluonį turi ne visos rūšys, bet nuodingoji liauka yra.

 Skruzdėlynas 

Kaip bendruomeniniai vabzdžiai skruzdėlės įsirengia skruzdėlyną. Skruzdėlynai būna žeminiai, medieniniai ir kombinuoti. Žeminiai skruzdėlynai įrengiami arba žemėje, arba dalinai jos paviršiuje iš žemės grumstelių. Medieniniai skruzdėlynai įrengiami medžio kelmuose ar kamienuose. Kombinuoti skruzdėlynai įrengiami iš žemės grumstelių ir augalų dalelių (lapų, spyglių, šakų, žolių stiebelių). Kai kurios rūšys skruzdėlynuose įrengia specialius šiltadaržius, kuriuose augina tam tikras grybų rūšis lervų maitinimui.

 Mityba 
Skruzdėlės minta mišriu maistu. Gyvūninės kilmės maistas – vabzdžiai, vorai, šimtakojai, sraigės. Augalinę maisto dalį sudaro sėklos, vaisiai, minkšti ūgliai, lipčius, nektaras ir kt.

 Skruzdėlės Lietuvoje 
Lietuvoje rūšinė sudėtis ištirta nepakankamai. Žinoma apie 40 rūšių.
Pagrindiniai atstovai:
 Pošeimis Formicinae. Šių vabzdžių pilvelis vienanaris. Geluonies nėra.
 Camponotus
 Juodoji medžių skruzdėlė (Lasius fuliginosus)
 Sodinė, arba juodoji skruzdėlė (Lasius niger)
 Raudonoji skruzdėlė (Formica sanguinea)
 Rudoji miško skruzdėlė (Formica rufa)
 Tamsiarudė miško skruzdėlė (Formica fusca)
 Raudongalvė skruzdėlė (Formica truncorum)
 Plaukuotoji skruzdėlė (Formica lugubris)
 Pošeimis Geliančios skruzdėlės (Myrmicinae). Pilvelio stiebelis dvinaris. Turi išsivysčiusį geluonį. Lėliukės be kokonų.
 Tetramorium
 Monomorium
 Rudoji mirmika (Myrmica laevinodis)
 Messor

 Etimologija 
Žodis skruzdėlė̃ (kitaip skruzdelė̃, skruzdà, skruzdė̃, skrùzdė, skruzdìs, skrudė̃, skrudėlė̃) giminiškas  ir bandomas kildinti iš žodžio skudrùs (‘gyvas, vikrus; labai aštrus, skaudus, smailas; skvarbus’), toliau – iš bendresnės skrud-, skriaud- šaknies, menančios skaudėjimą, skaudrumą, skriaudimą, kandumą. Taip pavadinta dėl skaudaus „kandimo“.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Pasaulio skruzdėlės 
 Mokslo Lietuva: skruzdėlių elgesys

Kategorija:Plėviasparniai