Lietuvos herbas

Lietuvos valstybės herbas – vienas iš oficialių Lietuvos Respublikos valstybinių simbolių. Šarvuotas raitelis su kalaviju ir skydu – Vytis – yra vienas seniausių herbų Europoje. Tai vienas iš nedaugelio valstybinių herbų, kurie kilę iš portretinių valdovų antspaudų, o ne iš dinastinių herbų.

 Aprašymas 

Lietuvos Respublikos valstybės herbo, kitų herbų ir herbinių ženklų įstatyme Vytis apibrėžiamas kaip „herbinio skydo raudoname lauke vaizduojamas baltas (sidabrinis) šarvuotas raitelis ant balto (sidabrinio) žirgo, laikantis dešinėje rankoje virš galvos iškeltą baltą (sidabrinį) kalaviją. Prie raitelio kairiojo peties kabo mėlynas skydas su dvigubu geltonu (auksiniu) kryžiumi. Žirgo balnas, gūnia, kamanos ir diržai mėlyni. Kalavijo rankena, kamanų žąslai, balno kilpa ir pentinas, makšties bei žirgo aprangos metaliniai sutvirtinimai ir pasagos geltoni (auksiniai)“.

 Istorija 

Raitelis dar iki atsirandant herbui simbolizavo Lietuvos didįjį kunigaikštį ir jo giminę. Manoma, kad baltas raitelis su kalaviju ant balto žirgo simbolizuoja protėvių karžygio vėlę. Nuo XIV a. iki XIX a. vartotas lenkiškas pavadinimas Pogoń. Viduramžiais raitelio valdovo atvaizdas buvo vienas mėgstamiausių antspaudų simbolių. Lietuvoje seniausias raitelis buvo pavaizduotas neišlikusiame 1366 m. Ldk Algirdo antspaude.

Lietuvos Statuto 1588 m. redakcijos ketvirtojo skyriaus 12-ajame straipsnyje yra nurodyta, kad kiekvienai apskričiai sprendimų patvirtinimui yra suteikiami antspaudai su Lietuvos herbu, o ant šių antspaudų turi būti užrašytas apskrities pavadinimas.Історія державної служби в Україні . Том 3. Головне управління державної служби України, 2009. p. 250.

XVII a. Konstantino Sirvydo siūlymu atsirado Vaikymo, vėliau – Vaiko vardas. Pirmasis Vyčio terminą, tiesa, ne herbui, bet raiteliui (riteriui) apibūdinti XIX a. viduryje pavartojo Simonas Daukantas; herbui 1884 m. „Aušroje“ jį bandė pritaikyti Mikalojus Akelaitis. Iki XIX a. pabaigos „Vytis“ tapo visuotiniu herbo pavadinimu, tačiau kilo nesutarimų dėl žodžio kirčiavimo – ar kičiuoti pirmą (vỹtis) ar antrą (vyti̇̀s) skiemenį, ir tik 1930 m. buvo sutarta kirčiuoti pirmą skiemenį.

1918 m. paskelbus nepriklausomybę, pirmuosius Lietuvos herbo projektus sukūrė Tadas Daugirdas ir Antanas Žmuidzinavičius. Labiausiai paplito Antano Žmuidzinavičiaus herbo versija (su apvadu, auksinėmis kamanomis, diržais ir ilga trijų ragų auksine gūnia). Šią versiją sukritikavus, herbui nustatyti 1929 m. sudaryta speciali komisija. Po penkerių komisijos darbo metų Mstislavas Dobužinskis sukūrė archajiškiau atrodantį herbo projektą, pagrįstą Lietuvos senųjų monetų ir antspaudų ikonografija, tačiau jis nebuvo oficialiai patvirtintas.

1940 m. Lietuvą užėmus sovietams, Lietuvos TSR herbą jau sudarė pjautuvas ir kūjis baltame fone saulės spinduliuose, apgaubti javų varpomis ir ąžuolo lapais. 1990 m. atkūrus nepriklausomybę Vytis vėl tapo valstybiniu herbu. 1991 m. rugsėjo 4 d. patvirtintas dabartinis Vyčio variantas, sukurtas Arvydo Každailio.

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Vytis simbolikos požiūriu: baltas raitelis su iškeltu kalaviju raudoname lauke (sud. Dainius Razauskas). – Vilnius: Aidai, 2008. – 82 p. – ISBN 978-9955-656-60-9
 Lietuvos Vytis : albumas (sud. Juozas Galkus). – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2009. – 424 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-854-44-9

 Nuorodos 

 Lietuvos valstybės herbas | lrs.lt
 Lietuvos Respublikos valstybės herbo, kitų herbų ir herbinių ženklų įstatymas
 Senuosius Lietuvos herbus saugoja Bavarijos valstybinė biblioteka, 2009-07-06
 Lietuvos valdovų herbai – Bavarijos bibliotekos herbynuose, 2007-07-26

Kategorija:Valstybiniai herbai
Kategorija:Lietuvos herbai
Kategorija:Lietuvos atributika