Narvaliniai

Narvaliniai (Monodontidae) – banginių (Cetacea) šeima, kuriai priklauso dvi jūrinių žinduolių rūšys: narvalas (Monodon monoceros) ir baltasis delfinas, dar vadinamas beluga (Delphinapterus leucas).

Genetiniai tyrimai atskleidė, kad artimiausias narvalų šeimos giminaitis yra iš jūrų kiaulių šeimos, kurios atsiskyrė nuo delfininių šeimos prieš 11 milijonų metų.

 Paplitimas 
Paplitę Arkties vandenyno pakrantėse bei Atlanto ir Ramiojo vandenynų šiaurinėse dalyse.

 Išvaizda 
Abi rūšys – palyginti maži, nuo 3 iki 5 metrų ilgio banginiai. Kūno svoris 500–1800 kg. Patinai didesni už pateles. Galva nedidelė ir buka. Kaklas lankstus. Nugarinio peleko neturi. Patinai turi labai ilgą iltį. Belugos – vieninteliai baltos spalvos banginių būrio gyvūnai.

 Elgsena 
Rūšys socialios ir balsingos, bendrauja įvairiais garsais. Pavyzdžiui, belugos leidžia spragtelėjimus ir švilpimus, kurie svarbūs bendravimui ir navigacijai jų dažnai tamsiose buveinėse.

Abiejų rūšių nėštumas trunka 14–15 mėnesių ir beveik visada atsiveda vieną jauniklį. Šeimos keliauja bandomis, kuriose gali būti keli šimtai individų.

 Mityba 
Minta žuvimis, moliuskais ir mažais vėžiagyviais. Kaip ir dauguma dantytųjų banginių, judėdami ir maitindamiesi naudoja echolokaciją.

 Išnykusios rūšys 
Remiantis fosilijomis, žinomos mažiausiai 4 šeimai priklausančios išnykusios gentys: Bohaskaia, Denebola, Haborodelphis ir Casatia.

Denebola genčiai priklauso vienintelė rūšis Denebola brachycephala, kuri yra ankstyviausias žinoma belugos protėvis, kilęs iš viršutinio mioceno laikotarpio. Jos fosilija buvo rasta Kalifornijos pusiasalyje, o tai rodo, kad šeima kadaise gyveno šiltesniuose vandenyse.

 Šaltiniai 

Kategorija:Banginiai