Kauno marios

Kauno marios – didžiausias dirbtinis vandens telkinys Lietuvoje, Nemuno slėnyje, aukščiau Kauno hidroelektrinės užtvankos, 223,4 km nuo Nemuno žiočių. Marios ir jų pakrantės priklauso Kauno marių regioniniam parkui, aukštupys – Nemuno kilpų regioniniam parkui.

Marių plotas – 65,4 km², ilgis – 85 km (pagal Upių, ežerų ir tvenkinių kadastro duomenis tvenkinio aukštutinė riba yra ties Vilkupio upelio įtekėjimu, Naravų kaime), bendras pakrančių ilgis – 220,3 km, su salų krantais – 234,6 km, didžiausias gylis – 24,6 m. Altitudė 44 m. Tvenkinyje sukaupta apie 460 mln. m³ vandens. Plačiausioje vietoje Kauno marios yra 3,3 km pločio, siauriausioje – 0,15 km. Vandens lygis vasarą svyruoja 1,5 m, prieš pavasario potvynį pažeminamas ~4 m.

Žemutinėje marių dalyje (~25 km, tarp užtvankos ir Strėvos žiočių) vanduo užliejęs visą Nemuno slėnį. Čia Kauno marios plačiausios ir giliausios. Krantai labai vingiuoti, ypač žemutinėje dalyje. Vidutinėje atkarpoje (~22 km, tarp Strėvos žiočių ir Darsūniškio) užlieta tik dalis slėnio; marių plotis 500–800 m, gylis 10–12 m. Aukštutinėje atkarpoje Nemunas teka savo vaga; plotis 150–300 m, gylis 4–5 m.

Yra 17 salų: viena ties Prienais (2,54 ha), dvi ties Bagrėnu (1,85 ha ir 1,72 ha), dvi ties Birštonu (0,83 ha ir 0,56 ha), Dabintos sala (46 ha) ir greta jos 6 salelės (0,86 ha, 0,76 ha, 0,39 ha, 0,25 ha, 0,24 ha ir 0,07 ha), dvi Paukščių (4,71 ir 4,39 ha) ir 3 ties Kapitoniškėmis (0,39 ha, 0,22 ha ir 0,0,03 ha). Dabintos saloje yra įsteigtas Dabintos ornitologinis draustinis. Į Kauno marias įteka: iš dešinės – Kalupis, Verknė, Gėlupis, Jieznelė, Juodėja, Sobuva, Viekšnia, Daugistupis, Astraga, Liutika, Perkasas, Lapainia, Liepeka, Apsuona, Strankščius, Strėva, Motera, Nedėja, Praviena, Jokūbinės, Karčiupis, Kruna; iš kairės – Vilkupis, Drubengis, Revuona, Nuotaka, Gėliupis, Vilkutė, Ošvenčia, Vanga, Šventupė, Gėliupis, Šiltupis, Kuonė, Tumulšia, Redimistis, Lubupis, Revas, Kubuldynas, Žigla, Dubrius, Galupis, Žaisa.

 Istorija 

Kauno HE pradėta statyti 1955 m., Kauno marios suformuotos 1959–1960 m. užtvenkus Nemuną. Upės vanduo per 9 mėnesius pakilo 19,5 metro, marių užlietoje teritorijoje iškeldintos 45 gyvenvietės (kaimai, vienkiemiai ir Rumšiškių miestelis – visų pirma sena bažnyčia ir varpinė). Marios užliejo 0,1 proc. Lietuvos ploto (63,5 km²), apie 20 kaimų. Ruošiant būsimųjų marių dugną buvo iškirsti slėnyje augę miškai, sodai, žemėmis užversti sodybų šuliniai, iškeltos kaimų kapinaitės. Birštonas ir Darsūniškis liko neužlieti dėl to, kad buvo įrengti pylimai, sausinimo kanalai, vandens perpumpavimo stotys. Kauno HE sulaiko pavasario ledonešį, saugo Kauno miestą nuo potvynių. Per Kauno HE užtvanką eina Kauno-Marijampolės plentas.

1984 m. dešiniajame marių krante pradėta statyti Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė, 1992 m. paleistas pirmasis hidroagregatas, 1998 m. paleistas ketvirtasis hidroagregatas, vieno agregato galingumas 225 MW, pilna elektrinės galia 900 MW, (vandens lygis 109,5 m aukščiau Kauno marių lygio).

 Turizmas 
Prie marių, netoli Rumšiškių, įkurtas Lietuvos liaudies buities muziejus. Kauno marių apylinkės lankomos poilsiautojų – pakrantėse yra poilsiaviečių, veikia jachtklubas.

 Užlietos gyvenvietės 

Gyvenvietės pateikiamos nuo Kauno miesto prieš Nemuno srovę. Iš viso užlietos 45 gyvenvietės, kai kur nurodoma 28 gyvenvietės.

 Rajonas  Dešinysis Nemuno krantas  Kairysis Nemuno krantas Kauno rajonas  Pakalniškės, Laumėnai, Naujosios Dvareliškės, Žiegždriai II, Mozūrai, Samylai, Senosios Dvareliškės, Šilėnai, Kampiškės, Leonava, Arlaviškės, Tursonas, Piliuona, Guogai  Žemieji Petrašiūnai, Varniai, Pažaislis, Vieškūnai, Žiegždriai, Apnarai, Rudmena Kaišiadorių rajonas   Jakštonys, Gastilionys, Aštragai, Senosios Rumšiškės, Dovainonys, Kapitoniškės, Bartkūnai, Lašiniai, Maisiejūnai, Kračkiemis, Dabinta


1961 m. gegužės 16 d. LTSR AT prezidiumas taip reglamentavo gyvenviečių pokyčius:Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos ir Vyriausybės žinios. 1961, Nr. 14, 326–327 p.
 panaikintos gyvenvietės:
 Kauno rajonas:
 Karmėlavos apylinkė: Apnarai, Rudmena, Salomenka, Žemieji Vieškūnai, Žiegždriai,
 Rokelių apylinkė: Pakalniškės,
 Samylų apylinkė: Dvareliškės, Mozūrai, Naujos Dvareliškės, Senos Dvareliškės, Šilėnai,
 Taurakiemio apylinkė: Bačkininkėliai, Tursonas,
 Viršužiglio apylinkė: Kampiškės;
 Kaišiadorių rajonas:
 Anglininkų apylinkė: Garmiškės, Kračkiemis,
 Rumšiškių apylinkė: Astragai, Gastilionys, Byliškės, Vajakiškės (pastarųjų dviejų kaimų vieton perkeltos Senosios Rumšiškės);
 Jiezno rajonas:
 Darsūniškio apylinkė: Juodkošiai.
 išlikę apsemtų gyvenviečių kiemai priskirti:
 Kauno rajonas:
 Karmėlavos apylinkė: Apnarai – Palemonui,
 Samylų apylinkė: Naujos Dvareliškės ir Mozūrai – Šlienavai, Senos Dvareliškės – Gervėnupiui,
 Viršužiglio apylinkė: Kampiškės – Viršužigliui;
 Kaišiadorių rajonas:
 Anglininkų apylinkė: Garmiškės – Vizginams,
 Rumšiškių apylinkė: perkeltos gyvenvietės – Kapitoniškėms.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Kauno marių regioninio parko svetainė
 Laivai Kauno mariose
 Kauno marių žemėlapis

Kategorija:Kauno rajono tvenkiniai
Kategorija:Kauno miesto tvenkiniai