Ryga

Ryga (, ) – didžiausias Latvijos miestas, šalies sostinė. 2025 m. duomenimis gyventojų skaičius – 591 882 gyventojai.

Įkurtas 1201 m., priklausė Hanzos sąjungai. Nuo 1997 m. Rygos istorinis centras įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašąhttps://www.britannica.com/place/Riga, pasižymi jugendo ir XIX a. medine architektūrahttps://www.ba.lv/university/summary/about-riga/. Miestas įtrauktas į Europos plytų gotikos kelią.

Mieste nemažai mokslo įstaigų, tarp kurių Latvijos universitetas, Rygos technikos universitetas ir Rygos Stradinio universitetas. 1989 m. įkurtas didžiausias Baltijos šalyse automobilių muziejus.

2021 m. Rygoje apsilankė apie 1,9 mln. svečių.https://eng.lsm.lv/article/economy/transport/tourist-number-in-latvia-continued-to-fall-in-2021.a453514/

 Istorija 

XII a. pabaigoje pradėtos pirmosios misijos, kuriomis siekta pakrikštyti rytų Pabaltijo gyventojus. Po kelių sėkmingų žygių 1197–1199 m. palei Dauguvą buvo įkurta vokiečių riterių vienuolių kolonija. Pirmoji įtvirtinta gyvenvietė vadinosi Ikskuliu (Uexküll; dabartinė Ikškilė).

Oficialia Rygos miesto data laikomi 1201 m. Miestą įkūrė Kalavijuočių ordino įkūrėjas vyskupas Albertas fon Buchhevdenas (Albert von Buxhöwden, 1165–1229). Nuo 1255 m. Rygos arkivyskupo rezidencija. 1282 m. miestas tapo Hanzos sąjungos nariu. Po Livonijos padalijimo 1561 m. miestas 20 metų liko nepriklausomas ir tik 1581 m. atiteko Abiejų Tautų Respublikai. Vėliau, 1621–1709 m., Ryga buvo švedų valdžioje, o nuo 1710 m. iki I pasaulinio karo buvo Rusijos imperijos sudėtyje. Iki XIX a. pabaigos Ryga pamažu išaugo į vieną iš svarbiausių Rusijos imperijos uostų, gyventojų skaičius tarp 1850 ir 1900 m. padidėjo keturis kartus. 1900 m. pusė Rygos gyventojų buvo Baltijos vokiečiai, po ketvirtį rusų ir latvių.

1868 m. buvo įkurta Rygos latvių draugija, kuri pradėjo rūpintis latvių kultūros puoselėjimu ir suorganizavo tris pirmąsias dainų šventes.BUTKUS, Alvydas. Latviai. Kaunas: Aesti, 1995, 37 p. ISBN 9986-9034-0-8.

1918–1940 m. Ryga buvo nepriklausomos Latvijos Respublikos sostine, 1940–1941 m. ir 1944–1990 m. Latvijos SSR sostine. 1941–1944 m. Rygoje buvo įsikūrusi Trečiojo Reicho Ostlando komisariato centrinė būstinė. Miestas smarkiai nukentėjo per abu pasaulinius karus. 1944 m. įžengus Raudonajai armijai, prasidėjo 46 metus trukusi komunistinė okupacija. Nuo 1991 m. Latvijos Respublikos sostinė.

 Geografija 
Miestas yra centrinėje Latvijos dalyje, Rygos įlankos pietinėje pakrantėje, Vidurio Latvijos žemumoje, tiksliau Rygos ir Tyrelių lygumos teritorijoje. Reljefas – smėlėta lyguma, virš jūros lygio pakilusi 1–10 m. Istorinis centras yra kairiajame Dauguvos krante, apie 10 km prieš Dauguvai įtekant į Baltijos jūrą. Miesto ribose yra keli ežerai, didžiausi iš jų – Kyšezeras Mežaparke ir Juglas šiaurės rytuose. Rygos miesto plotas yra 307 km².

 Reljefas 
Rygos miesto teritorija yra palyginus žemai. Vidutinis aukštis yra apytiksliai 3-6 metrai virš jūros lygio. Aukščiausias taškas yra Dzegužkalnis (28 metrai v. j.l.)

 Klimatas 
Rygos klimatą ir oro sąlygas lemia Atlanto vandenyno oro masės ir su jomis ateinantys ciklonai. Vasaros yra palyginti vėsios ir debesuotos, o žiemos santykinai šiltos su dažnais atodrėkiais. Sniegas iškrinta gruodį ir laikosi iki kovo mėnesio.

228 dienas virš Rygos būna Atlanto vandenyno oro masės. Saulės kampo maksimumas būna liepos 22 dieną – 56,4°, o mažiausias – tik 9,6° virš horizonto. Dėl to, kad metinis debesuotumas yra žymus, vasarą saulė šviečia vidutiniškai 54-57 %, o žiemą tik 14-25 %. Vidutiniškai saulė per metus Rygoje šviečia 1812 valandų – liepą vidutiniškai 282 valandas, o gruodį – 25 valandas.

 Administracinis suskirstymas 
Iki XIII a. Rygos miestas buvo senamiesčio (Vecrīga) ribose, kurio plotas yra pora kvadratinių kilometrų. Iki 1774 m. miesto teritorija padidėjo keliskart, užimdama jau didžiąją dalį dabartinės miesto centro dalies. 1728 m. prijungtos papildomos teritorijos dešiniajame ir kairiajame Dauguvos krantuose. 1786 m. prijungta Sarkandaugava, Zemitanų stoties rajonas, Katlakalnas ir kt. teritorijos.

1904 m. prijungti Mežaparkas, Čiekurkalnas, Teika, Jugla, Ilgiuciemas ir kt. 1919 m., kartu su nepriklausomos Latvijos valstybės paskelbimu, prijungtos teritorijos dabartinio Purvciemo, Imantos, Zolitūdės, Pleskodalės vietoje, taip pat mažos teritorijos Ziepniekkalne ir kt.

1927 m. prie Rygos miesto buvo prijungta praktiškai visa šių dienų Pardaugavos teritorija, įskaitant Bolderają ir Daugavgryvą, taip pat atskiros teritorijos Dauguvos dešiniajame krante (Vecmylgravis, Jaunciemas, dalis Pliavniekų ir Mežciemo bei kt.). Po kitų teritorinių reformų daugiau ar mažiau Rygos teritorija įgavo dabartines ribas.

Rygos miestas yra padalytas į šešis teritorinius vienetus: Centro, Kuržemės ir Šiaurinį rajonus, taip pat Latgalos, Vidžemės ir Žemgalos priemiesčius. Kiekvienas teritorinis vienetas turi savo savivaldybę ir teismų sistemą.

 Gyventojai 
Po 1990 m. Rygos gyventojų skaičius stabiliai mažėja dėl emigracijos ir neigiamos gyventojų kaitos. 2024 m. pradžioje mieste gyveno apie 605 273 gyventojai, gerokai mažiau nei 1990 m., kai čia gyveno 912 000 gyventojų. Gyventojų skaičius daugiausia sumažėjo, kai po nepriklausomybės paskelbimo išvyko dalis rusų.

Nuo Rygos įkūrimo XIII a. iki XVI a. pabaigos mieste gyveno beveik vien tik vokiečiai. Vokiečių administracija stengėsi išlaikyti šią vokiečių salą baltų aplinkoje ribodami latvių teises apsigyventi mieste. Rygai XVI-XIX a. patekus į Abiejų Tautų Respublikos, o vėliau Rusijos imperijos sudėtį vokiečiai pamažu prarado savo išskirtines privilegijas, nors ir išlaikė tiek ekonominio, tiek politinio ir religinio gyvenimo kontrolę mieste. Etninė ir kalbinė miesto sudėtis ėmė stipriai diferencijuotis.

Mieste apsigyveno žydai, rusai, lenkai, lietuviai, ukrainiečiai, baltarusiai ir kt. Pirmoje XX a. pusėje miestas patyrė keletą tragiškų istorinių įvykių, susijusių su revoliucijomis ir pasauliniais karais, kas stipriai paveikė jos demografinę istoriją. Antrojoje XX a. pusėje ėmė daugėti rusų ir kitų SSRS tautų atstovų (ukrainiečių, baltarusių) dalis. Šiuo metu latvių ir rusų procentas Rygoje apylygis (atitinkamai 42,3 ir 41,7 proc.).

 Žymūs žmonės 
Rygoje gimę:
 Helmutas Balderis – ledo ritulininkas
 Michailas Baryšnikovas – baleto šokėjas
 Vizma Belševica – poetė
 Jesaja Berlinas – filosofas
 Valteris Capas – inžinierius
 Sergejus Eizenšteinas – kino režisierius
 Vaira Vykė-Freiberga – etnologė, psichologė, Latvijos Respublikos prezidentė (1999–2007)
 Davidas Hieronimas Grindelis - vaistininkas, daktaras, chemikas ir botanikas
 Ernestas Gulbis – tenisininkas
 Filipas Halsmanas – fotografas
 Nikolajus Hartmans – filosofas
 Marisas Jansonas – dirigentas
 Gidonas Krėmeris – muzikas
 Ješajahu Leibovicas – filosofas
 Volfgangas Licas – karys
 Vera Muchina – skulptorė
 Sandis Uozuolinis – ledo ritulininkas
 Raimondas Paulas – kompozitorius
 Arkadijus Raikinas – artistas, satyrikas
 Vilhelmas Ostvaldas – chemikas
 Georgas Šveinfurtas – botanikas
 Michailas Talis – šachmatininkas
 Michailas Zadornovas – satyrikas

Rygoje gimę Lietuvai nusipelnę žmonės:
 Juozas Baltušis – rašytojas
 Karolis Dineika – pedagogas, gydomosios fizinės kultūros specialistas
 Vladas Drėma – dailininkas, muziejininkas
 Balys Giedraitis – valstybės ir karinis veikėjas
 Klemensas Griauzdė – muzikas, pedagogas
 Gražina Jakavičiūtė – teatro aktorė
 Regina Kvašytė – kalbininkė
 Antanas Pavilionis – poetas
 Vladas Putvinskis – visuomenės ir kultūros veikėjas
 Povilas Puzinas – dailininkas, pedagogas
 Karolis Reisonas – architektas
 Stasys Vainiūnas – muzikas
 Eduardas Volteris – etnografas, filologas, archeologas

 Miestai partneriai 
Miestai, su kuriais Ryga yra užmezgusi partnerystės ryšius:Rīgas sadraudzības pilsētas, Rīgas dome, 2022-03-02. Nuoroda tikrinta 2022-03-16.
  Almata, Kazachstanas
  Bordo, Prancūzija
  Brėmenas, Vokietija
  Dalasas, JAV
  Florencija, Italija
  Jerevanas, Armėnija
  Kernsas, Australija
  Kijevas, Ukraina
  Kobė, Japonija
  Norčiopingas, Švedija  Astana, Kazachstanas
  Olborgas, Danija
  Pekinas, Kinija
  Poris, Suomija
  Rostokas, Vokietija
  Santjagas, Čilė
  Stokholmas, Švedija
  Sudžou, Kinija
  Taipėjus, Taivanas
  Talinas, Estija  Tartu, Estija
  Taškentas, Uzbekistanas
  Tbilisis, Sakartvelas
  Varšuva, Lenkija
  Vilnius, Lietuva

 Sportas 

 Futbolas 
2017 metais Virsliga pirmenybėse žaidžia du klubai iš Rygos: RFS ir Riga FC.

 Amatieris Rīga
 RKB/Arma Rīga
 FK ASK Rīga
 FK Auda
 DAG Rīga
 FK Daugava Rīga
 Gemma Rīga
 FK Jaunība Rīga
 JKS Rīga
 FK Jūrnieks
 SV Kaiserwald Riga
 FK Kvadrāts Rīga
 LJS Rīga
 LSB Rīga
 FC Olimpija Rīga
 JFK Olimps/RFS
 Pārdaugava Rīga
 Policijas FK
 FK Rīga
 US Rīga
 Rīgas FK
 Skonto FK
 Skonto/Metāls Rīga
 Torpedo Rīga
 RV Union Riga
 Rīgas Vilki
 Universitate Riga
</div>

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Ryga – niekieno civilizacija: grožinė publicistika (sud. Arvydas Juozaitis). – Vilnius: Alma littera, 2011. – 432 p. – ISBN 978-9955-38-995-8

 Nuorodos 
 www.riga.lv
 Ryga – fotografijos 
 Riga Wiki 
 Ryga ir kiti Latvijos miestai 
 Rygos žymios vietos, rusiškai
 Rygos fotogalerija  (anglų k.)

Kategorija:Sostinės