Tikrasis citrinmedis

Tikrasis citrinmedis (Citrus limon) – rūtinių (Rutaceae) šeimos citrinmedžių (Citrus) genties augalų rūšis. Kilusi iš Azijos paatogrąžių.

Tėvynėje užauga medis, Lietuvoje – iki 2 m. Lapai iki 16 cm ilgio, kiaušiniški ar plačiai lancetiški, siaurai smailėjančia viršūne. Žydi ir vaisius nokina ištisus metus. Žiedai pavieniai arba po kelis susitelkę į kuokštus, kvapūs. Vainiklapiai balti, išorinė jų pusė violetinio atspalvio. Vaisius – tikroji citrina. Vaisiai noksta ištisus metus. Prinokę yra geltonos spalvos, labai rūgštūs. Šviežiuose vaisiuose yra iki 2,5 % cukrų, 1,1 % baltymų, 0,3 % riebalų, vitaminų, kalio, kalcio, fosforo, organinių rūgščių. Iš vaisių ir lapų gaunami eteriniai aliejai, naudojami maisto, farmacijos, kosmetikos, parfumerijos pramonėje, kvapų terapijoje.

Daugiausia citrinų užauginama Kinijoje, Meksikoje, Indijoje, Argentinoje, Brazilijoje. Europoje daugiausia citrinų užauginama Ispanijoje ir Italijoje. Tikrieji citrinmedžiai pradėti auginti I a.

 Etimologija 
Žodis citrinà (kitaip citrinas, citras, citrónas, cìtrūnas, čitras) – skolinys iš , kuris – iš , vid. lot. citron (‘vaistinis citrinmedis, citronas – C. MEDICA; tuja’). Manoma, jog lotyniškas žodis pirmiausia vartotas vadinti kvapnios medienos medžiams, iš kurių gaminti prabangūs baldai, o vėliau pagal panašų stiprų malonų kvapą pritaikytas augalui C. MEDICA. Etimologiškai laikomas per etruskus patekusiu  (‘kadagys, kedras’) perdirbiniu, arba abu žodžiai kilę iš
to paties substratinio šaltinio.

miniatiūra|left|Citrinos

 Šaltiniai 

Kategorija:Rūtiniai
Kategorija:Citrusiniai