Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai

Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai (konservatoriai, politiniai kaliniai ir tremtiniai, tautininkai), 2004–2008 m. vadinosi Tėvynės sąjunga (konservatoriai, politiniai kaliniai ir tremtiniai, krikščioniškieji demokratai), iki 2004 m. – Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) – Lietuvos centro dešinės politinė partija, kuriai būdinga liberalioji konservatizmo politika. Partija yra Europos liaudies partijos narė.

 Istorija 

 1993–2008 m. 
Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) įkurta 1993 m. gegužės 1 d., kaip Sąjūdžio politinės veiklos tęsėja. Dalyvaudama pirmuose rinkimuose 1996 m. partija laimėjo 70 mandatų ir sudarė valdančiąją koaliciją su Lietuvos krikščionių demokratų partija. Tuometinis partijos įkūrėjas ir pirmininkas Vytautas Landsbergis tapo Seimo pirmininku.

1999 m. spalio 23 d. iš Tėvynės sąjungos pasitraukė Laima Andrikienė, Irena Andriukaitienė ir Vidmantas Žiemelis, kurie vėliau įkūrė Tėvynės liaudies partiją, kuri 2001 m. su trimis kitomis dešiniosiomis partijomis susijungė į Lietuvos dešiniųjų sąjungą.

2000 m. liepos 2 d. iš Tėvynės sąjungos pasitraukusio buvusio partijos valdybos pirmininko Gedimino Vagnoriaus ir jo šalininkų iniciatyva įkurta Nuosaikiųjų konservatorių sąjunga (2004 m. reorganizuota į Krikščionių konservatorių socialinę sąjungą). Tų pačių metų spalį vykusiuose Seimo rinkimuose partija patyrė pralaimėjimą ir surinko tik 9 mandatus.

2003 m. lapkričio 8 d. Tėvynės sąjungos ir Lietuvos dešiniųjų sąjungos suvažiavimai pritarė nutarimams dėl partijų jungimosi. 2004 m. vasario 7 d. Tėvynės Sąjungai susijungus su Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga, ji tapo didžiausia Lietuvoje politine partija.

 Nuo 2008 m. 
2008 m. vasario 24 d. Lietuvių tautininkų sąjungos ir kovo 11 d. Tėvynės sąjungos suvažiavimai patvirtino Lietuvių tautininkų sąjungos prisijungimą prie Tėvynės sąjungos. Tų pačių metų gegužės 17 d. partijų suvažiavime Tėvynės sąjunga ir Lietuvos krikščionių demokratų partijos susijungė į politinę partiją „Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai“.www.lrt.lt Konservatoriai susijungė su krikščionimis demokratais  Naujuosiuose partijos įstatuose įteisintas ir ilgasis pavadinimas „Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai (konservatoriai, politiniai kaliniai ir tremtiniai, tautininkai)“, kuris atspindi visas Tėvynės sąjungos atstovaujamas idėjines kryptis ir atsižvelgia į anksčiau įvykusį Lietuvių tautininkų sąjungos prisijungimą prie Tėvynės sąjungos. Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų pirmininku patvirtintas Tėvynės sąjungos pirmininkas Andrius Kubilius, o jo pirmuoju pavaduotoju – Lietuvos krikščionių demokratų pirmininkas Valentinas Stundys. Tais pačiais metais vykusiuose Seimo rinkimuose partija laimėjo 45 mandatus ir suformavo koaliciją su Tautos prisikėlimo partija, Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžiu ir Liberalų ir centro sąjunga. 2011 m. dalis frakcijos narių paliko partiją ir atkūrė Tautininkų sąjungą. Likusi Tautininkų frakcijos dalis toliau veikė Tėvynės sąjungos sudėtyje.

2015 m. kovą tuometinis partijos pirmininkas Andrius Kubilius, kuris partijai vadovavo nuo 2003 metų, paskelbė, jog nebesieks būti perrinktas. 2015 m. balandžio 17–25 d. vykusiuose rinkimuose partijos pirmininku tapo Europos Parlamento narys Gabrielius Landsbergis, partijos įkūrėjo anūkas. 2021 m. rugsėjo 26 d. XXV TS-LKD suvažiavime, G. Landsbergiui lankantis JAV, jis patvirtintas antrajai ir paskutinei kadencijai (balsavimas per suvažiavimą nerengtas, kiti 15 partijos skyrių iškeltų kandidatų atsisakė dalyvauti pirmininko rinkimuose ir parėmė G. Landsbergio kandidatūrą).Gabrielius Landsbergis patvirtintas TS-LKD pirmininku, 2021-09-26

2016 m. Seimo rinkimų pirmame ture partija surinko 21,66 % dalyvavusių rinkėjų balsų ir užėmė pirmą vietą bei gavo 20 mandatų.Balsavimo rezultatai daugiamandatėje apygardoje  Į antrąjį turą pateko 42 partijos nariai.Balsai suskaičiuoti: po itin atkaklios kovos konservatoriai aplenkė „valstiečius“ daugiamandatėje Antrame ture partija nusileido Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungai, laimėjo 11 mandatų ir iš viso rinkimuose gavo 31 mandatą, taip likdami didžiausia opozicine jėga.

2020 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose Tėvynės sąjungos sąrašą vedė Ingrida Šimonytė, laimėjusi savo vienmandatę apygardą pirmame ture. Partija pirmame ture surinko 24,82 % balsų, užėmė pirmąją vietą ir gavo 24 mandatus. Į antrąjį turą pateko 36 kandidatai. Antrame ture partija laimėjo 26 mandatus ir kartu su Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžiu bei Laisvės partija suformavo valdančiąją daugumą.

 Struktūra 

 Vadovybė 
Pagal 2018 m. priimtus įstatus, aukščiausias partijos valdymo organas buvo Suvažiavimas (šaukiamas kasmet, susidedantis iš Tarybos narių, jos renkamų pareigūnų bei skyrių deleguotų narių), tarp suvažiavimų – Taryba (susidedanti iš Prezidiumo narių, Suvažiavime išrinktų narių, Politikos komiteto narių, Suvažiavimo renkamų pareigūnų, skyrių ir skyrių sueigų pirmininkų, bandruomenių pirmininkų, partijos narių – savivaldybių merų, Seimo, Europos parlamento, Vyriausybės narių, Kovo 11 d. akto signatarų).Tėvynės Sąjungos įstatai, registruoti 2018 m. liepos 18 d.  Pagal jį, partijai vadovavo partijos pirmininkas, renkamas 4 metų kadencijai visų partijos narių. Įstatuose iš neregioninių valdymo organų taip pat minimi Prezidiumas (į kurį įėjo pirmininkas, pirmininko pavaduotojai, garbės pirmininkas, suvažiavime išrinkti nariai, frakcijų pirmininkai, vykdomasis sekretorius, Priežiūros komiteto bei Politikos komiteto pirmininkai, frakcijos Seime seniūnas, Seimo pirmininkas, ministras pirmininkas (jei jie – partijos nariai), regionų koordinacinių tarybų atstovai), Priežiūros komitetas, Politikos komitetas, Sekretoriatas (vadovaujamas vykdomojo sekretoriaus, kurį skiria ir atleidžia Taryba pirmininko teikimu).

 Skyriai 
Tėvynės Sąjunga turi savo skyrius visose savivaldybėse. Didžiausi Lietuvos miestai Vilnius ir Kaunas turi atitinkamai po 11 ir 8 skyrius, todėl veiklą juose koordinuoja Skyrių sueigos. Vilniuje sueigai vadovauja Valdas Benkunskas, Kaune – Paulius Lukševičius.

Iki susijungimo su krikščionimis demokratais Tėvynės Sąjungoje buvo virš 14 000 narių, prie kurių prisijungė dar apie 4500 krikščionių demokratų.

 Frakcijos 

Tėvynės sąjungoje veikia 3 frakcijos: Politinių kalinių ir tremtinių, Krikščioniškųjų demokratų ir Tautininkų.

Krikščioniškųjų demokratų frakcijos steigimo deklaracija buvo priimta 2003 m. gegužės 25 d. vykusiame Tėvynės sąjungos VI suvažiavime. Frakcija sukurta siekiant išryškinti Tėvynės sąjungos krikščionišką matmenį. Jos steigiamoji konferencija įvyko 2003 m. rugsėjo 27 d. Frakcija siekia stiprinti krikščioniškomis vertybėmis grindžiamą demokratiją, skatinti krikščioniškos demokratijos idėjų sklaidą Lietuvoje bei siekti stipresnės jų išraiškos TS politinėje veikloje, skleisti krikščioniško socialinio mokymo nuostatas visuomenėje, supažindinti su Europos liaudies partijos principais ir veikla, bei tęsti Lietuvos krikščioniškos demokratijos tradicijas.

Politinių kalinių ir tremtinių frakcija įsteigta 2007 m. vasario 7 d. Politinių kalinių ir tremtinių konferencijoje. Tai – Tėvynės Sąjungos struktūrinis padalinys, vienijantis ir atstovaujantis TS narius – buvusius pasipriešinimo okupacijoms dalyvius, politinius kalinius ir tremtinius bei kitus TS narius, puoselėjančius tautines ir krikščioniškąsias vertybes. Ypatingai svarbiu uždaviniu frakcija laiko sovietinės okupacijos ir komunizmo genocido pasekmių įveikimą, istorinės tiesos apie pasipriešinimą okupacijoms atskleidimą, tautos kovos su okupantais už nepriklausomybę atminimo įamžinimą. Pirmuoju Frakcijos pirmininku išrinktas dr. Povilas Jakučionis, 2007 m. spalio 27 d. Frakcijos konferencijoje pirmininke išrinkta V. V. Margevičienė.

 Jaunimo organizacijos 
Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų įstatuose (140 str.) nustatyta, kad TS-LKD pagal atskiras sutartis bendradarbiauja su trimis jaunimo organizacijomis: Jaunųjų konservatorių lyga, Jaunaisias krikščionimis demokratais bei Jaunųjų tautininkų organizacija.

 Simboliai 
Tėvynės sąjunga turi kelis simbolius – emblemas su į Rytus skrendančia kregždute, Gediminaičių stulpais, frakcijų emblemas.

Himnas – Žemėj Lietuvos ąžuolai žaliuos. Dainą „Žemėj Lietuvos“ 1988 m. sukūrė Kęstutis Vasiliauskas. 1993 m., per pirmąjį partijos suvažiavimą, Tėvynės sąjunga dainą paskelbė savo himnu. Autoriui nesutikus pakeisti kūrinio žodžius, buvo paprašyta tai padaryti poetą Sigitą Gedą.Pavogtos dainos autorius siekia teisingumo, 2002-09-04Kuklų kūrėją išgarsino visiems žinomos dainos, 2017-12-17

 Pirmininkai 
NºPirmininkasLaikotarpisNuoIki1frameless|101x101pxVytautas Landsbergis1993 m. gegužės 1 d.1995 m.1995 m.Vytautas Landsbergis. https://www.lrs.lt. Nuoroda tikrinta 2025-07-31.1998 m.1998 m.2000 m.2000 m.2003 m. gegužės 24 d.2frameless|105x105pxAndrius Kubilius2003 m. gegužės 24 d.Andrius KUBILIUS2005 m.2005 m.2009 m. gegužės 7 d.2009 m. gegužės 7 d.A.Kubilius tyliai perrinktas. https://m.kauno.diena.lt. Nuoroda tikrinta 2025-07-31.2011 m. gegužės 22 d.2011 m. gegužės 22 d.Konservatorių partijos pirmininku perrinktas Kubilius. https://www.vz.lt. Nuoroda tikrinta 2025-07-31.2013 m. balandžio 29 d.2013 m. balandžio 29 d.Konservatoriai partijos vairą vėl patikėjo Kubiliui. https://www.vz.lt. Nuoroda tikrinta 2025-07-31.2015 m. gegužės 9 d.3frameless|88x88pxGabrielius Landsbergis2015 m. gegužės 9 d.Konservatorių suvažiavime – pirmininko pasikeitimas ir kritika valdantiesiems2017 m. vasario 12 d.2017 m. vasario 12 d.2021 m. rugsėjo 26 d.2021 m. rugsėjo 26 d.2024 m. spalio 28 d.-frameless|94x94pxRadvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė
(laikinai)2024 m. spalio 28 d.2025 m. vasario 9 d.4frameless|94x94pxLaurynas Kasčiūnas2025 m. vasario 9 d.TS-LDK pirmininku išrinktas Laurynas Kasčiūnas

 Rinkimai 

 Seimas 
RinkimaiPirmininkas (sąrašo lyderis)Balsai%Vietos+/–1996Vytautas Landsbergis409,58531,3 (#1) 702000Vytautas Landsbergis126,8508,6 (#5) 612004Andrius Kubilius176,40914,8 (#2) 162008Andrius Kubilius243,82319,7 (#1) 202012Andrius Kubilius206,59015,0 (#2) 122016Gabrielius Landsbergis276,27522,63 (#2) 22020Gabrielius Landsbergis (Ingrida Šimonytė)292,12425,77 (#1) 192024Gabrielius Landsbergis224,02618,00 (#2) 22

 Prezidento rinkimai 
RinkimaiPalaikomas kandidatasBalsai%I turasII turasI turasII turas1993Stasys Lozoraitis767,43738,1 (#2)1997–1998Vytautas Landsbergis294,88115,92 (#3)2002Valdas Adamkus514,154643,87035,53 (#1)45,29 (#2)2004Petras Auštrevičius240,41319,30 (#3)2009Dalia Grybauskaitė950,40769,09 (#1)2014Dalia Grybauskaitė612,485701,99945,92 (#1)57,90 (#1)2019Ingrida Šimonytė446,719443,39431,31 (#1)33,04 (#2)2024Ingrida Šimonytė288,774291,05420,05 (#2)24,34 (#2)
 Savivaldybių tarybos 
 Rinkimai Balsai %Vietos +/– 1995–28,76 (#1)– 1997––  65 2000––  294 2002–12,37 (#2)  62007183,62217,18 (#1) 632011163,04416,32 (#2) 72015177,04515,91 (#2) 72019189,16516,68 (#1) 212023189,39616,83 (#2) 24  Merai 
RinkimaiBalsai %Vietos+/–Tiesiogiai merai renkami nuo 2015 m.2015291,67915,71–2019183,29115,91 02023363,62724,34 6

 Europos Parlamentas 
RinkimaiBalsai %Vietos+/–2004151,40012,58 (#3)–2009147,75626,86 (#1) 22014199,39317,43 (#1) 22019248,73619,74 (#1) 1

 Pirmininko 
RinkimaiLaimėjo1993Vytautas Landsbergis1995199820002003Andrius Kubilius20052009201120132015Gabrielius Landsbergis201720212025Laurynas Kasčiūnas

 Politikai 

 Seimas 
Partija laimėjo 2020 m. Seimo rinkimus ir juose gavo 50 mandatų, taip Seime sudarydami didžiausią frakciją. Seniūne išrinkta Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė.

 Vilija Aleknaitė Abramikienė
 Laima Liucija Andrikienė
 Arvydas Anušauskas
 Dalia Asanavičiūtė
 Audronius Ažubalis
 Kristijonas Bartoševičius
 Agnė Bilotaitė
 Antanas Čepononis
 Justas Džiugelis
 Aistė Gedvilienė
 Jonas Gudauskas
 Irena Haase
 Sergejus Jovaiša
 Vytautas Juozapaitis
 Laurynas Kasčiūnas
 Vytautas Kernagis
 Dainius Kreivys
 Andrius Kupčinskas
 Paulė Kuzmickienė
 Gabrielius Landsbergis
 Mindaugas Lingė
 Mykolas Majauskas
 Matas Maldeikis
 Kęstutis Masiulis
 Bronislovas Matelis
 Antanas Matulas
 Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė
 Andrius Navickas
 Monika Navickienė
 Žygimantas Pavilionis
 Audrius Petrošius
 Liuda Pociūnienė
 Arvydas Pocius
 Edmundas Pupinis
 Valdas Rakutis
 Jurgis Razma
 Paulius Saudargas
 Jurgita Sejonienė
 Gintarė Skaistė
 Mindaugas Skritulskas
 Linas Slušnys
 Kazys Starkevičius
 Algis Strelčiūnas
 Stasys Šedbaras
 Ingrida Šimonytė
 Jurgita Šiugždinienė
 Justinas Urbanavičius
 Arūnas Valinskas
 Andrius Vyšniauskas
 Emanuelis Zingeris

 Laimą Liuciją Andrikienę, kuri Seimo buvo paskirta Europos Audito Rūmų nare, pakeitė Angelė Jakavonytė.
 Mykolas Majauskas dėl nesutarimų partijos viduje pasitraukė iš frakcijos (frakcija sumažėjo iki 49 narių)

2025 m. Seimo rinkimuose gavo 28 mandatus.

 Paulė Kuzmickienė
 Raimondas Kuodis
 Laurynas Kasčiūnas
 Mindaugas Lingė
 Žygimantas Pavilionis
 Arvydas Anušauskas
 Dainius Kreivys
 Audrius Petrošius
 Dalia Asanavičiūtė
 Daiva Ulbinaitė
 Liutauras Kazlavickas
 Gabrielius Landsbergis
 Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė
 Gintarė Skaistė
 Agnė Bilotaitė
 Aistė Gedvilienė
 Audronius Ažubalis
 Matas Maldeikis
 Giedrė Balčytytė
 Jurgis Razma
 Liudas Mažylis
 Vytautas Kernagis
 Kazys Starkevičius
 Valdas Rakutis
 Arvydas Pocius
 Arūnas Valinskas
 Emanuelis Zingeris
 Ingrida Šimonytė

 Europos Parlamentas 
2019 m. vykusiuose Europos Parlamento rinkimuose partija užėmė pirmąją vietą ir laimėjo tris mandatus. Visi išrinkti nariai priklauso Europos Liaudies partijai.
 Rasa Juknevičienė
 Andrius Kubilius
 Liudas Mažylis

 Merai 
 Alytaus rajonas – Algirdas Vrubliauskas
 Anykščiai – Sigutis Obelevičius
 Kaišiadorys – Vytenis Tomkus
 Molėtai – Saulius Jauneika
 Palanga – Šarūnas Vaitkus
 Pasvalys – Gintautas Gegužinskas
 Raseiniai – Andrius Bautronis
 Skuodas – Petras Pušinskas
 Šakiai – Edgaras Pilypaitis

 Pastabos 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Oficiali svetainė