Moliuskai

Chitonai
 Daugiažiauniai moliuskai
 Dvigeldžiai
 Galvakojai
 Kirmėliniai moliuskai
 Pilvakojai
 Plokščiakojai

Moliuskai arba minkštakūniai (Mollusca) – pirminiaburnių celominių gyvūnų tipas, kuriems būdingas spiralinis dalijimasis. Įvairiose publikacijose nurodomas rūšių skaičius svyruoja nuo 100Шарова И. Х. Зоология беспозвоночных. – М.: Владос, 2002. – 592 с. – ISBN 5-691-00332-1 iki 200Winston. F. Ponder, David R. Lindberg. Phylogeny and Evolution of the Mollusca. – USA: University of California Press, 2008. – 469 p. – ISBN 978-0-520-25092-5 tūkstančių. Tipas išskiriamas į 9 arba 10 klasių iš kurių dvi šiandien išmirusios. Tai gausiausias jūrinių gyvūnų tipas – moliuskai sudaro ~23% visų žinomų jūros organizmų. Nemaža dalis moliuskų gyvena gėlo vandens telkiniuose ir sausumos buveinėse. Kai kurie tapo laikinais ar nuolatiniais kitų gyvūnų parazitais. Zoologijos sritis, nagrinėjanti moliuskus – malakologija.

 Išvaizda, anatomija, elgsena 
Smulkiausi moliuskų atstovai priklauso dvigeldžių klasei. Suaugę, pačios smulkiausios rūšies, Condylonucula maya, individai siekia vos 0,5 mm. Moliuskams priklauso ir stambiausias šiandien gyvenantis bestuburis – Mesonychoteuthis hamiltoni, priskiriamas galvakojų klasei: kūno masė siekia 500 kg.

Moliuskai stipriai skiriasi ne tik dydžiu, bet ir anatomine sandara ir elgsena. Galvakojų moliuskų, tokių kaip kalmarų, sepijų ir aštuonkojų, nervų sistema labiausiai pažengusi tarp visų bestuburių.

Apie 80% moliuskų rūšių priskiriami pilvakojų klasei, dar apie 19% – dvigeldžių klasei – ir tik apie 1% šiuolaikinių rūšių – kitoms klasėms.

Dauguma moliuskų gali judėti kojos pagalba. Pas galvakojus ji virtusi čiuptuvais. Vienas iš būdingiausių moliuskų bruožų – mineralizuota kriauklė, kurios forma ir sandara kiekvienoje klasėje skiriasi. Daugelio galvakojų kriauklė išnykusi. Taip pat moliuskams būdingas bruožas – savotiškas burnos organas – radulė. Dvigeldžių radulė (kaip ir visa galva) pilnai redukavosi.

Gyvenimo ciklai pas moliuskus taip pat stipriai skiriasi. Sausumos moliuskai ir galvakojai vystosi be tarpinių formų, kitoms klasėms būdingos lervų formos, tokios kaip trochofora, glochidija ir veligerio lerva.

 Svarba 
Moliuskai sudaro svarbią žmonių mitybos raciono dalį, taip pat yra įvairių medžiagų, kurios yra prabangos objektai, šaltinis – perlamutro, perlų, purpuro ir visono. Tuo pačiu, kai kurie yra nemenki žemės ūkio kenkėjai.

Daugeliui moliuskų rūšių (ypač sausumos ir gėlavandenių) šiuo metu gresia išnykimo pavojus dėl aktyvios žmonių veiklos ir yra saugomos.

Populiarioje kultūroje galvakojų klasės moliuskams neretai tenka jūros pabaisų vaidmuo.

 Klasifikacija 
Pirmieji moliuskai datuojami kambro periodo pradžia. Tipo klasifikacija, filogenezė ir net monofilija šiuo metu kelia labai daug diskusijų ir nėra iki galo aiški, tačiau manoma, kad pasaulyje turėtų būti apie 150 000 moliuskų rūšių.Albertas Gurskas. Lietuvos moliuskai. Kaunas: Lututė, 2016, p. 21

Moliuskai grupuojami į 7 ryškiai viena nuo kitos besiskiriančias klases:
 Klasė. Chitonai (Polyplacophora)
 Klasė. Daugiažiauniai moliuskai arba monoplakoforai (Monoplaccophora arba Monoplacophora)
 Klasė. Dvigeldžiai (Bivalvia arba Lamellibranchia)
 Klasė. Galvakojai (Cephalopoda)
 Klasė. Kirmėliniai moliuskai (Aplacophora), pagal naujausius šaltinius ši klasė yra pakeista į dvi atskiras klases:
 Klasė. (Solenogastres)
 Klasė. (Caudofoveata)
 Klasė. Pilvakojai (Gastropoda)
 Klasė. Plokščiakojai (Scaphopoda)

 Lietuvoje 
Lietuvoje aptinkama virš 160 moliuskų rūšių, visi iš pilvakojų ir dvigeldžių klasės.Albertas Gurskas. Lietuvos moliuskai. Kaunas: Lututė, 2016 Šešios moliuskų rūšys yra įtrauktos į Lietuvos raudonąją knygą:Moliuskai, Raudonoji knyga

 Pūstoji suktenė arba drūtasis vijukas (Vertigo moulinsiana)
 Mažoji suktenė arba mažasis vijukas (Vertigo angustior)
 Keturdantė suktenė arba šlapyninis vijukas (Vertigo geyeri)
 Ovalioji geldutė (Unio crassus)
 Didysis arionas arba tamsusis plikšliužis (Arion ater)
 Slapioji šiurpenė (Isognomostoma isognomostomos)

Anksčiau, iki 2003 m., Raudonojoje knygoje buvo įrašytos ir šios rūšys:
 Gėlavandenė perluotė (Margaritifera margaritifera)Gėlavandenė perluotė, Raudonoji knyga
 Pleištinė geldutė (Unio tumidus)Pleištinė geldutė, Raudonoji knyga
 Didysis šliužas (Limax maximus).Didysis šliužas, Raudonoji knyga

 Išnašos 

 Nuorodos 
 Ingrida Šatkauskienė (2004). Bestuburių įvairovė  .
 An outline for the classification of Phylum Mollusca in taxonomic databases revised october, 2008; posted online june 2010.