Sausio 19

Sausio 19 diena – 19-oji metų diena pagal Grigaliaus kalendorių. Nuo šios dienos iki metų galo lieka 346 dienos (keliamaisiais metais – 347).

 Informacija 
 Šventės 
 Bahá'í Faith (arba Sultono Šventė), bahajų kalendoriaus pirmoji 17-ojo mėnesio diena;
 JAV, Teksaso valstija – Konfederacijos didvyrių diena.

 Vardadieniai 
 Gedvilė – Kanutas – Marijus – Marius – Morta – Raivedys Sausio 19 (Day.lt)
 Henrikas – Kunotas – Kleopatra – Marina

 Šią dieną Lietuvoje 
 Įvykiai 
 1390 – Ldk Vytautas atnaujino sąjungą su Vokiečių ordinu;
 1627 – sudaryta Radvilų ir Švedijos karaliaus sutartis, jos pagrindu 1625 m. švedų užimta Biržų pilis gražinta Radviloms;
 1840 – įvestas įstatymas, kuriuo lažas pakeistas činšu;
 1923 – Šilutėje įvyko Klaipėdos krašto lietuvių suvažiavimas, kuriame nutarta prisijungti prie Didžiosios Lietuvos;
 1928 – Lietuvos baleto artistai Kauno Valstybės teatre pirmą kartą šoko Piotro Čaikovskio baletą „Spragtukas“;
 1995 – atidarytas Vilniaus verslo konsultacinis centras;
 2000 – Lietuva vienašališkai panaikino vizų režimą trims Europos valstybėms – Andoros ir Monako Kunigaikštystėms bei San Marino Respublikai;
 2004:
 Lietuvoje pradėjo veikti Lietuvos integruota tarpbankinių atsiskaitymų sistema:
 Lietuvos komerciniai bankai pakeitė visų savo klientų sąskaitų numeraciją pagal tarptautinį IBAN standartą.

 Gimimo dienos 
 1840 m. – Tomas Ferdinandas Žilinskas, Lietuvos pedagogas, Veiverių mokytojų seminarijos patriarchas (m. 1925 m.).
 1869 m. – Juozas Matulaitis, Lietuvos farmacininkas, visuomenės veikėjas, knygnešys (m. 1964 m.).
 1887 m. – Fortūnatas Jonas Bagočius, teisininkas, Amerikos lietuvių spaudos, visuomenės ir politinis veikėjas (m. 1951 m.).
 1890 m. – Vilhelmas Gertė, vokiečių archeologas, kalbininkas, istorikas, daktaras (m. 1958 m.).
 1893 m. – Ladas (Vladas) Natkevičius, diplomatas, teisininkas, politinis ir visuomenės veikėjas, teisės mokslų daktaras (m. 1945 m.).
 1894 m. – Juozapas Matulaitis-Labukas, Lietuvos vyskupas, socialinių mokslų daktaras (m. 1979 m.).
 1914 m.:
 Gražvydas Juozas Lazauskas, Lietuvos spaudos darbuotojas (m. 2003 m.).
 Petras Butkus, Lietuvos ir Australijos lietuvių kapelionas, spaudos ir visuomenės veikėjas (m. 1993 m.).
 1923 m. – Albertas Ratnikas, Lietuvos architektas (m. 1993 m.).
 1924 m. – Vytautas Steponas Janavičius, Lietuvos rašytojas (m. 1995 m.).
 1925 m. – Stasys Kutkevičius, Lietuvos chemikas organikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, (m. 1994 m.).
 1930 m. – Simonas Šimkūnas, Lietuvos inžinierius energetikas, sportininkas (m. 2021 m.).
 1933 m. – Teresė Žižienė, Lietuvos gydytoja, Jonavos rajono Garbės pilietė.
 1941 m. – Alicija Dranenkienė-Storpirštytė, Lietuvos gydytoja kardiologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 1944 m. – Gediminas Girdvainis, Lietuvos teatro, televizijos ir kino aktorius (m. 2020 m.).
 1945 m. – Alma Karosaitė, lietuvių poetė.
 1948 m. – Algimantas Matulevičius, Lietuvos ekonomistas, politinis bei visuomenės veikėjas (m. 2024 m.).
 1949 m. – Danutė Spingienė, gydytoja, Lietuvos politinė veikėja.
 1951 m. – Andrejus Štombergas, ūkininkas, Lietuvos ir Jonavos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1955 m. – Rita Sadauskienė, gydytoja, Lietuvos ir Kaišiadorių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1956 m.:
 Vytautas Budrys, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Saulius Pečeliūnas, Lietuvos inžinierius, politikas, Kovo 11-osios akto signataras (m. 2023 m.).
 1958 m. – Valerij Tretjakov, filologas, žurnalistas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 1961 m. – Evaldas Dikmonas, Lietuvos vadybininkas, Ignalinos raj. visuomenės ir politinis veikėjas.
 1973 m. – Orinta Leiputė, pedagogė, Lietuvos ir Kauno miesto politinė bei visuomenės veikėja.
 1974 m. – Dainius Adomaitis, Baigęs Lietuvos krepšininkas.
 1977 m. – Šarūnas Šlektavičius, Lietuvos architektas, dizaineris (m. 2023 m.).IN MEMORIAM: Šarūnas Šlektavičius. VDA. 2023-04-19. Nuoroda tikrinta 2023-05-27.
 1980 m. – Arvydas Macijauskas, buvęs krepšininkas, Lietuvos nacionalinės rinktinės atakuojantis gynėjas. Žinomas pravarde Macas.

 Mirtys 
 1630 m. – Eustachijus Valavičius, Vilniaus vyskupas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės politinis veikėjas (g. 1572 m.).
 1919 m. – Domininkas Bukantas, Lietuvos gydytojas, antropologas (g. 1873 m.).
 1933 m. – Juozas Akmenskis, Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas (g. 1882 m.).
 1947 m. – Juozas Grigaitis, teisininkas, teisėjas; karinis veikėjas, administracijos generolas leitenantas (g. 1881 m.).
 1953 m. – Antanas Pocius, vargonininkas, pianistas, dirigentas, pedagogas, kompozitorius (g. 1884 m.).
 1993 m. – Zigmantas Liandzbergis, Lietuvos architektas (g. 1929 m.).
 1996 m.:
 Bronis Kaslas, Lietuvos teisininkas (g. 1910 m.).
 Stasys Paliulis, Lietuvos pedagogas, žymus tautosakos rinkėjas, sutartinių bei instrumentinės muzikos tyrinėtojas ir propaguotojas. Jo dėka Lietuvoje tapo populiarūs skudučiai (g. 1902 m.).
 2001 m.:
 Artiomas Inozemcevas, Lietuvos aktorius, režisierius (g. 1929 m.).
 Česlovas Januškevičius, Lietuvos karinis veikėjas, karo lakūnas, pulkininkas (g. 1901 m.).
 2006 m. – Genovaitė Dindienė, Lietuvos pedagogė, kraštotyrininkė (g. 1932 m.).
 2010 m.:
 Saulius Pečiulis, Lietuvos ekonomistas, Atgimimo laikotarpio visuomenės veikėjas (g. 1960 m.).
 Irenijus Račkauskas, Lietuvos ir Šiaulių miesto politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1949 m.).
 2019 m. – Kęstas Miškinis, Lietuvos edukologas, sporto veikėjas, habilituotas socialinių mokslų daktaras (g. 1932 m.).
 2022 m. – Juozas Tumelis, lietuvių istorikas, bibliografas, vertėjas (g. 1938 m.).Mirė istorikas, bibliografas, visuomenės veikėjas Tumelis. lrt.lt. 2022-01-20. Nuoroda tikrinta 2022-01-21.
 2025 m. – Leopoldas Digrys, Lietuvos vargonininkas, pianistas (g. 1934 m.).Leopoldas Digrys. vargonai.lt. Nuoroda tikrinta 2025-01-19.

 Šią dieną pasaulyje 
 Įvykiai 
 1806 – Jungtinė Karalystė okupuoja Gerosios vilties kyšulį;
 1825 – Maskvoje atidarytas Didysis teatras;
 1899 – Didžioji Britanija ir Egiptas bendrai pradėjo kontroliuoti Sudaną;
 1915:
 vokiečių dirižabliai (cepelinai) bombardavo Londoną;
 Užpatentuota neoninė reklama;
 1918 – Bolševikai Petrograde paleido Rusijos konstitucinę asamblėją;
 1938 – Generolo Fransisko Franko (Francisco Franco) pajėgoms iš artilerijos apšaudžius Barseloną ir kitus Ispanijos miestus, žuvo šimtai žmonių;
 1966 – Indira Gandi (Indira Gandhi) išrinkta Indijos ministre pirmininke;
 1977 – Indijos religijos festivalyje susirinko didžiausia minia žmonijos istorijoje – 12 700 000 žmonių;
 1983 – Bolivijoje suimtas Klausas Barbjė (Klaus Barbie), žiaurumu pagarsėjęs nacių okupuotoje Prancūzijoje, vadovavęs Liono SS būriui;
 1998 – Hondūras ir Salvadoras pasirašė sutartį, oficialiai baigusią teritorinius nesutarimus, dėl kurių tarp šalių net buvo kilęs karas;
 2001 – JAV atšaukė ekonomines sankcijas Jugoslavijai ir atkūrė diplomatinius ryšius.

 Gimimo dienos 
 1544 m. – Fransua II, Prancūzijos karalius 1559–1560 metais (m. 1560 m.).
 1736 m. – Džeimsas Vatas, britų inžinierius, išradęs garo mašiną, Londono karališkos bendruomenės narys 1785 m (m. 1819 m.).
 1798 m. – Augustas Komtas, prancūzų sociologasAugustas Komtas. (m. 1857 m.).
 1807 m. – Robertas E. Li, vienas įžymiausių Konfederacijos generolų, JAV pilietinio karo metu vadovavęs pietinių valstijų pajėgomsRobertas E. Li. (m. 1870 m.).
 1809 m. – Edgaras Alanas Po, amerikiečių poetas, novelių rašytojas, redaktorius ir literatūros kritikas. Jis laikomas Amerikos romantizmo judėjimo dalimi. Geriausiai žinomos jo mistiškos ir kraupios istorijos. Po yra laikomas detektyvinio žanro pradininku. Glaudžiai siejamas su mokslinės fantastikos žanru. Po buvo pirmasis garsus amerikiečių rašytojas, bandęs pragyventi iš rašymo, bet susidūręs su finansiniais sunkumais gyvenime ir darbe (m. 1849 m.).
 1839 m. – Polis Sezanas, prancūzų tapytojas, kuris nutiesė tiltą nuo impresionizmo į kubizmą. Dažnai laikomas modernaus meno „tėvu“ (m. 1906 m.).
 1868 m. – Gustavas Meirinkas, austrų rašytojasGustavas Meirinkas. (m. 1932 m.).
 1876 m. – Dragotinas Kette, slovėnų poetas, impresionizmo ir neoromantizmo atstovas. Kartu su Josipu Murnu, Ivanu Cankaru ir Otonu Župančičiumi jis yra laikomas slovėnų modernios literatūros pradininku (m. 1899 m.).
 1912 m. – Leonidas Kantorovičius, rusų matematikas ir ekonomistas, Nobelio ekonomikos premijos laureatas (m. 1986 m.).
 1920 m. – Javier Pérez de Cuéllar, politikas, Peru diplomatas (m. 2020 m.).
 1923 m. – Markus Johannes („Miša“) Wolf, vokiečių žvalgybininkas, 34 metus vadovavęs VDR žvalgybos tarnyboms (Hauptverwaltung Aufklärung), Valstybės saugumo ministerijos Užsienio žinių tarnybai (Auslandsnachrichtendienst) (m. 2006 m.).
 1943 m. – Janis Lyn Joplin, amerikiečių dainininkė, muzikos aranžuotoja ir dainų kūrėja. Šeštojo dešimtmečio pabaigoje ji debiutavo su grupe „Big Brother and the Holding Company“, vėliau pradėjo solo karjerą (m. 1970 m.).
 1947 m. – Leszek Balcerowicz, lenkų ekonomistas ir politikas.
 1949 m. – Robert Palmer, britų dainininkasRobert Palmer. (m. 2003 m.).
 1963 m. – Michael Adams, JAV krepšinio treneris.
 1966 m.:
 Lena Philipsson, Švedijos atlikėja, 2004 m. atstovavusi Švedijai Eurovizijos dainų konkurse Stambule, Turkijoje su daina „It Hurts“ ir užėmusi 5 vietą.
 Štefanas Bengtas Edbergas, buvęs profesionalus Švedijos tenisininkas. Buvusi pirmoji pasaulio raketė. Štefanas profesionalu tapo 1983 metais. Per savo karjerą Edbergas laimėjo 42 ATP titulus. Jis taip pat laimėjo iš viso šešis Didžiojo Kirčio turnyrus. 1988 metų, vasaros olimpinėse žaidynėse Bengtas laimėjo du bronzos medalius. Žaisdamas tenisą Štefanas užsidirbo 20 630 941 JAV dolerių. Šis švedas baigė savo profesionalią karjerą 1996 metais. Jis yra laikomas vienu geriausiu visų laikų tenisininku. Edbergas gimė Vastervike, Švedijoje. Šiuo metu jis gyvena Vekšėje, Švedijoje.
 1974 m. – Chaimė Moreno Moralesas, Bolivijos futbolininkas, D.C. United klubo puolėjas. Buvęs Bolivijos rinktinės žaidėjas.
 1980 m.:
 Dmitrijus Žabotinskis, latvių ledo ritulininkas, HK Liepajas Metalurgs vartininkas.
 Džensonas Batonas, britų Formulės 1 lenktynininkas, lenktyniaujantis McLaren komandoje.
 Maticas Osovnikaras, Slovėnijos atletas.
 Vlado Ilievski, Makedonijos krepšininkas, rungtyniaujantis Liublianos „Union Olimpija“ komandoje.
 1981 m.:
 Florent Piétrus, Prancūzijos krepšininkas.
 Luisas Gonsalesas, Argentinos futbolininkas.
 1983 m. – Hikaru Utada, japonų dainininkė, dainų autorė, kompozitorė ir prodiuserė.
 1984 m. – Karun Chandhok, profesionalus autosporto lenktynininkas iš Indijos. 2010 m. kovo 4 d. jis pasirašė sutartį su Formulės 1 Hispania Racing F1 Team ekipa dėl dalyvavimo čempionate 2010 m. sezone.K. Chandhokas patvirtintas HRT lenktynininku.
 1985 m. – Olga Kaniskina, Rusijos lengvaatletė, kuri specializuojasi sportinio ėjimo rungtyse.
 1986 m. – Claudio Marchisio, Italijos futbolininkas, Juventus ir Italijos vyrų futbolo rinktinės saugas. Visą savo karjerą italas praleido Juventus klube, išskyrus metus, kai buvo išnuomotas Empoli klubui. 2009 m. Claudio debiutavo Italijos suaugusiųjų rinktinėje.
 1988 m. – Aleksandrs Cauņa, Latvijos futbolininkas. Caunia yra užaugęs Daugpilyje, būdamas 14 metų persikėlė į Rygą, kai gavo Skonto FC jaunių komandos pasiūlymą. 2005 m. jis pradėjo žaisti komandoje JFK Olimps, o 2006 m. sezono viduryje Caunia pateko į Skonto FC pagrindinę sudėtį.

 Mirtys 
 1629 m. – Abasas I Didysis, Persijos šachas, valdęs 1588–1629 m., priklausęs Sefevidų dinastijai (g. 1571 m.).
 1881 m. – Augustas Marietas, archeologas, pirmasis jo kartos egiptologas, Egiptologijos muziejaus Kaire įkūrėjas (g. 1821 m.).
 1906 m. – Bartolomė Mitrė, Argentinos politikas, karininkas, rašytojas. 1862–1868 m. buvo Argentinos prezidentu (g. 1821 m.).
 1929 m. – Liang Qichao, vienas iš XIX a. pab. reformatoriško judėjimo Kinijoje lyderių (g. 1873 m.).
 1967 m. – Kazimierz Funk, lenkų biochemikas, mitybos tyrinėtojas, 1912 m. atrado vitaminus (lot. vita – gyvybe, amine – azotas) (g. 1884 m.).
 1969 m. – Juzefas Kostševskis, lenkų archeologas, muziejininkas (g. 1885 m.).
 1990 m. – Ošo, Indijos dvasinis mokytojas, Ošo meditacinio judėjimo kūrėjas (g. 1931 m.).
 2000 m.:
 Betinas Kraksis, Italijos politinis veikėjas, buvęs Italijos ministras pirmininkas (g. 1934 m.).
 Frederick Irving Herzberg, JAV psichologas, vienas svarbiausių XX a. verslo vadybos teoretikų (g. 1923 m.).
 Hedi Lamar, Austrijoje gimusi amerikiečių kino aktorė ir išradėja (g. 1914 m.).
 2022 m. – Aleksandras Nazarenka, Rusijos istorikas, filologas (g. 1948 m.).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Istorijos dūžiai. Lrytas.lt, 

#19
Kategorija:Dienos