Šilalės rajono savivaldybė

Šilalės rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Šilalė. Rajonas yra Žemaitijos krašto dalis, priklauso Pietų Žemaitijos paregioniui, Varniškiams.

 Geografija 

Didžioji dalis rajono yra Žemaičių aukštumoje. Čia stūkso aukščiausia Žemaitijos kalva – Medvėgalis (234 m). Vakaruose paviršius žemėja į Vakarų Žemaičių plynaukštę, o pietuose – į Karšuvos žemumą (ten žemiausia rajono vieta, 43 m, Jūros slėnyje Tauragės raj. paribyje). Dideli žemės ūkio plotai.Šilalės rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-14).

Pro rajoną teka Jūra su intakais Lokysta, Akmena, Aitra, bei kitos – Yžnė, Ašutis, Tenenys, Ašva. Telkšo 7 ežerai (didžiausias – Paršežeris), rajonui priklauso dalis Balskų tvenkinio, yra užtvankų ant Kisės, Lokystos, Geniutalio, Pienaujos, Ašučio, Yžnės, Pelos ir kt. Miškingumas – 23,5 %. Auga daugiausia eglynai, nors yra ir pušynų, beržynų. Didžiausi miškų masyvai – Pagramančio–Didkiemio miškai, Tenenių miškai. Yra Jūros ichtiologinio draustinio ir Pagramančio regioninio parko dalis. Rajone stūkso 33 piliakalniai.

Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -4,3 °C, liepos mėnesio +17,0 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis 809–927 mm (Laukuva – drėgniausia šalies vieta). Vidutinė sniego danga būna 26 cm storio.

Geležinkelių nėra, keliai jungia Šilalę su Plunge per Rietavą, Telšiais per Laukuvą ir Varnius, bei Taurage – apskrities centru per Pagramantį. Beveik per vidurį Šilalės rajoną kerta magistralė , iki jos netoli iš daugumos rajono vietų.

 Istorija 

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Tauragės apskrities 18 apylinkių ir Rietavo apskrities 14 apylinkių. Iki 1953 m. priklausė Klaipėdos sričiai. 1962 m. rajonui perduotos Plungės rajono 2 apylinkės, Skaudvilės rajono 3 apylinkės, Varnių rajono 5 apylinkės, o Šilalės rajono 1 apylinkė perduota Klaipėdos rajonui. 1966, 1968, 1978 ir 1983 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos. 1977 m. dvi apylinkės sujungtos į vieną.

1995 m. įsteigta Šilalės rajono savivaldybė. 2008 m. gruodžio 23 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-436 buvo nuspręsta, kad 2009 m. sausio 1 d. įsteigiamos 63 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 783 || || 32 apylinkės ||
|-
| 1954 m.  || || || 16 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 806 || 38 048 || 16 apylinkių || 1 miestas (Šilalė)
|-
| 1962 m. || 806 || || 16 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1963 m.  || || || 11 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1190 || 40 200 || ||
|-
| 1970 m.  || 1200 || 37 451 || 11 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1972 m.  || 1190 || || 11 apylinkių || 1 miestas, 7 miesteliai (Kaltinėnai, Kvėdarna, Laukuva, Pajūralis, Pajūris, Upyna, Žvingiai), 443 kaimai, 21 kaimų dalis, 6 viensėdžiai
|-
| 1976 m.  || 1188 || 34 700 || 11 apylinkių || 1 miestas, 8 miesteliai (Kaltinėnai, Kvėdarna, Laukuva, Pajūralis, Pajūris, Teneniai, Upyna, Žvingiai), 442 kaimai, 20 kaimų dalių, 6 viensėdžiai
|-
| 1979 m.  || || 33 486 || 10 apylinkių || 1 miestas, 444 kaimo vietovės
|-
| 1987 m.  || 1188 || 32 000 || 9 apylinkės || 1 miestas, 8 miesteliai, 417 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 1989 m.  || 1188 || 31 640 || 6 apylinkės || 1 miestas, 427 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 1188 || 31 570 || 12 kaimo seniūnijų || 1 miestas, 7 miesteliai (Kaltinėnai, Kvėdarna, Laukuva, Pajūris, Teneniai, Upyna, Žvingiai), 416 kaimų, 19 kaimų dalių 
|-
| 2009 m.  || || || 14 seniūnijų ir 63 seniūnaitijos || 1 miestas, 7 miesteliai, 422 kaimai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 26 520 || 14 seniūnijų || 1 miestas, 7 miesteliai, 414 kaimų 
|-
| 2016 m.  || || || 14 seniūnijų || 1 miestas, 7 miesteliai, 419 kaimų Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 14 seniūnijų || 430 gyvenviečių, tarp jų – 1 miestas, 7 miesteliai, 10 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 22 051 || 14 seniūnijų || 1 miestas, 7 miesteliai, 372 kaimai 
|}

 Gyventojai 

Urbanizacija:
 Miestuose – 5492 (20,71 %)
 Kaimuose – 21028 (79,29 %)

Lytinė sudėtis:
 Vyrų – 12752 (48,08 %)
 Moterų – 13768 (51,92 %)

 Tautinė sudėtis 
2011 m. gyveno 26 520 žmonės:2011 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 99,12% (26287);
 Rusai – 0,28% (74);
 Kiti – 0,6% (159).2001 m. gyveno 31 570 žmonės:2001 m. surašymo duomenys 
 Lietuviai – 99,56% (31432);
 Rusai – 0,24% (76);
 Kiti – 0,2% (62).

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 91,8 %
 evangelikai liuteronai – 0,5 %
 stačiatikiai – 0,1 %
 kiti – 0,4 %
 netikintys/nenurodė – 7,1 %

 Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Šilalė;
 7 miesteliai – Kaltinėnai, Kvėdarna, Laukuva, Pajūris, Teneniai, Upyna ir Žvingiai;
 435 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Šilalė – 4729
 Kvėdarna – 1548
 Laukuva – 733
 Pajūris – 614
 Kaltinėnai – 572
 Pajūralis – 398
 Struikai – 390
 Upyna – 343
 Šiauduva – 337
 Vingininkai – 310

 Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Šilalės rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Šilalės rajono savivaldybės administracija.

 Seniūnijos 

Rajonui priskirtos 14 seniūnijų, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Miestai, su kuriais Šilalės rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
  Roiterštatas-Štavenhagenas, Vokietija
  Esenas, Belgija
  Moi, Norvegija

 Švietimas ir ugdymas 

Šilalės rajono savivaldybėje yra/buvo šios mokyklos:
 Bijotų Dionizo Poškos pagrindinė mokykla
 Didkiemio mokykla
 Kaltinėnų Aleksandro Stulginskio gimnazija
 Kvėdarnos Kazimiero Jauniaus gimnazija
 Laukuvos Norberto Vėliaus gimnazija
 Obelyno pagrindinė mokykla
 Padievyčio pagrindinė mokykla
 Pajūralio pagrindinė mokykla
 Pajūrio Stanislovo Biržiškio gimnazija
 Pajūrio žemės ūkio mokykla
 Požerės pagrindinė mokykla
 Šilalės Simono Gaudėšiaus gimnazija
 Šilalės Stepono Dariaus ir Stasio Girėno vidurinė mokykla
 Šilalės suaugusiųjų mokykla
 Tenenių pagrindinė mokykla
 Upynos vidurinė mokykla
 Žadeikių pagrindinė mokykla
 Žvingių pagrindinė mokykla

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Erškėčių keliu. – Kaunas: Aušra, 1996–2009. – 2 d.
 D. 2: atsiminimai, pasakojimai, straipsniai apie tremtį, okupacijos padarytas žaizdas Šilalės krašte ir kitose Žemaitijos vietose: knygą skiriame Lietuvos tūkstantmečiui / LPKTS Šilalės filialo taryba (sud. Teresė Rubšytė-Ūksienė, Loreta Kalnikaitė). – Kaunas: Naujasis lankas, 2009. – 427 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-03-587-9
 Einantį kelias pasitinka: Šilalės rajono moksleivių kūryba. – Vilnius: Trys žvaigždutės, 2004. – 94 p.: iliustr. – ISBN 9955-454-98-9
 Šilalės krašto kryždirbiai ir dievdirbiai (sud. Klemensas Lovčikas, Vaidilutė Jončaitė-Lovčikienė, Soneta Būdvytienė). – (Šilalės kraštas; T. 9). – Klaipėda: Druka, 2008. – 127 p.: iliustr. – ISBN 978-609-404-003-0
 Lietuvos dvarų sodybos: atlasas: Šilalės rajono savivaldybė (sud. Rasa Butvilaitė, Kazys Misius). – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2010. – 300 p.: iliustr. – ISBN 978-609-447-006-6
 Atskambėjo aidas: Šilalės krašto dainos: natos / Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras (sud. Lina Petrošienė, Jonas Bukantis). – Klaipėda-Šilalė: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2010. – 148 p. – ISBN 978-9986-31-300-7

 Nuorodos 

 Savivaldybės svetainė 
 Šilalės turizmo informacijos centras 
 Rajono žemėlapis