Internetas

Internetas () – pasaulinis kompiuterių tinklas, jungiantis visuotinius ir vietinius kompiuterių tinklus. Valdomas ir tvarkomas decentralizuotai, neturi vieno šeimininko.

Kompiuterių tinklai jungiami įvairiomis ryšio linijomis ir maršrutizatoriais (spec. įrenginiais arba kompiuterio programomis), kurie iš vieno tinklo gautus duomenų paketus modifikuoja ir nukreipia į kitą tinklą.

Interneto protokolai turi kelis lygius. Žemiausiame lygyje (kuris reikalingas visiems aukštesniems) naudojami IPv4 ar IPv6 protokolai, kiekvienam kompiuteriui suteikiant tuo metu unikalų IP adresą. Kitame lygyje, ryšiui tarp kompiuterių palaikyti naudojami TCP/IP ir UDP protokolai. Jie sukuria kanalą duomenims perduoti. Dar aukštesniame lygyje naudojami konkrečiam tikslui skirti protokolai (HTTP – tinklalapiams perduoti, SMTP – elektroniniam paštui, FTP – paskiroms byloms siųsti ir pan).

Naudotojo kompiuteris prie interneto gali būti jungiamas per modemą, ISDN įrangą, DSL įrangą arba skirtinę liniją (kai interneto paslaugą tiekia telefoninio ryšio bendrovė), kabelinį modemą (kai interneto paslaugą tiekia kabelinė televizija), radijo ryšį. Interneto vartotojo kompiuteryje turi būti įtaisyta tinklo plokštė, įdiegta speciali programinė įranga.

Prie interneto prisijungęs vartotojas gali naudotis elektroniniu paštu, pasaulinio informacijos tinklo (angl. W(orld) W(ide) W(eb), WWW) duomenų masyvais, iš tinklo kompiuterių atsisiųsti failų, juos naujinti, kopijuoti, šalinti (FTP), dalyvauti diskusijų grupėse, kreiptis į interneto žiniasklaidą, interaktyviai bendrauti pokalbių kambariuose (IRC), pirkti ir parduoti įvairias prekes, kurti tinklalapius ir kita.

Interneto veiklą koordinuoja, plečia ir tobulina specialios organizacijos.

 Rašyba 
Internetas yra vieno konkretaus (nors ir labai plataus) kompiuterinio tinklo pavadinimas (), taigi gali būti laikomas tikriniu daiktavardžiu, kuris anglų turėtų būti rašomas didžiąja raide. Tačiau ilgainiui plačiai vartojant anglų kalboje žodis daugelio pradėtas suvokti kaip bendrinis ir imtas rašyti mažąja raide. Lietuvių kalboje laikomas bendriniu daiktavardžiu ir rašomas mažąja raidehttp://www.vlkk.lt/konsultacijos/3498-internetas .

 Interneto istorija 

Interneto istorijos pradžia galima laikyti 1969 m. spalio 29 d., kai į ARPANET tinklą pirmą kartą buvo sujungti Kalifornijos ir Stanfordo universitetų tyrimo centrai. Iki 1971 m. internetas apjungė 15 vietovių.

Didžiausias lūžis ARPANET plėtroje įvyko 1981 m., kai Nacionalinis mokslo fondas finansavo Kompiuterių mokslo tinklą (CSNET), taip išplėsdamas prieigą prie ARPANET. 1982 m. buvo standartizuotas interneto protokolų rinkinys (TCP/IP), kuris paskatino tarpusavyje sujungtų tinklų visame pasaulyje plitimą. TCP/IP tinklo prieiga ženkliai išsiplėtė 1986 m., kai Nacionalinio mokslo fondo tinklas (NSFNet) suteikė mokslininkams prieigą prie superkompiuterių svetainių Jungtinėse Amerikos Valstijose iš pradžių 56 kbit/s, vėliau – 1,5 Mbit/s ir 45 Mbit/s duomenų perdavimo sparta. 1988–1989 m. NSFNet tinklas išsiplėtė į Europos, Australijos, Naujosios Zelandijos ir Japonijos akademines ir mokslinių tyrimų organizacijas. Nors kiti tinklo protokolai, pavyzdžiui, UUCP ir PTT viešieji duomenų perdavimo tinklai, buvo išplitę jau gerokai anksčiau, tai buvo interneto, kaip tarpžemyninio tinklo, pradžia. Komerciniai interneto paslaugų tiekėjai atsirado 1989 m. JAV ir Australijoje. 1990 m. ARPANET buvo uždarytas.

 Interneto augimas 
 Metai Stotys1969  41971/4  231974/6  621977/3  1111981/8  2131982/5  2351983/8  5621984/10  1 0241985/10  1 9611986/11  5 0891987/12  23 1741988/10  56 0001989/10  159 0001990/10  313 0001991/10  617 0001992/10  1 136 0001993/10  2 056 0001994/10  3 864 0001995/7  6 642 0001996/7 13 881 000

Skaičiuojama, kad 2022 m. internetu naudojosi 5,4 mlrd. pasaulio gyventojų arba kiek daugiau nei du trečdaliai to meto žmonijos. Nuo 2000 m. interneto naudotojų skaičius augo eksponentiškai – 2000 m. interneto naudotojų skaičius visame pasaulyje siekė 390 mln., 2009 m. – 1,9 mlrd.Internet users graphs , Market Information and Statistics, International Telecommunication Union Dažniausiai vartojama kalba interneto svetainėse – anglų (49,5 %). Taip pat daug turinio ispanų, vokiečių, japonų ir prancūzų kalbomis. Rusų kalba 2024 m. užėmė 6-ą, lenku – 10-ą, kinų mandarinų – 13-ą, ukrainiečių – 18-ą, lietuvių – 32-ą, estų – 36-ą, latvių – 38-ą vietas dažniausiai interneto svetainėse vartojamų kalbų sąraše.

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Dar viena interneto istorijos versija 
 Interneto archyvas
 Internet Block Diagram