Seulas

{{city/Korėjos miestas
 |pavadinimas = Seulas
 |origpavadin = 서울
 |paveikslėlis =Namdaemun-ro, Seoul.jpg
 |paveikslėlio tekstas = Miesto vaizdas
 |vėliava = 
 |herbas = Seal of Seoul Metropolitan Government.png 
 |PL=37|PM=34|PS=0|IL=126|IM=58|IS=0
 |provincija = Seulo
 |rajonas = 25
 |įkurtas = 
 |vadovotitulas = Meras|vadovas = Oh Se-hoon (오세훈)
 |gyventojumetai = 2024 Antrasis Ketvirtis
 |gyventojuRef =<ref>Population of Seoul, Korea, Seoul Metropolitan Government'</ref>|gyventoju = 9619861
 |plotas = 605.25
 |altitudė = 
 |tinklalapis =https://www.seoul.go.kr/ seoul.go.kr 
 |vikiteka = 서울특별시
 |kirč = 
}}
Seulas () arba oficialiai Seulo ypatingasis miestas () – Pietų Korėjos didžiausias miestas ir šalies sostinė nuo 1948 m. Nuo 1394 m. iki šalies padalinimo 1948 m. bei trumpą laiką Korėjos karo metu buvo visos Korėjos sostinė. Tai sparčiai augantis miestas, turintis apie 10,5 mln. gyventojų.The registered population of the South Korean provinces and cities, citypopulation.de Metropolinėje teritorijoje kartu su Inčono uostu ir aplinkiniais miestais gyvena 24,11 mln. gyventojų (2016 m.) 2745 km² plote.

Seulas yra išsidėstęs šalies šiaurės vakaruose, į pietus nuo demilitarizuotos zonos, prie Han upės. Miestas yra politinis, kultūrinis, socialinis ir ekonominis Pietų Korėjos ir Rytų Azijos centras, jame gyvena apie ketvirtadalį šalies gyventojų. Miestas taip pat yra tarptautinis verslo, finansų, tarptautinių korporacijų ir pasaulinių organizacijų centras.

Seulas laikomas vienu iš didžiausių pasaulio miestų. Metropolinė Seulo teritorija apima Inčono uostą, „miegamąjį“ miestą Songnamą ir kitus priemiesčius. Puiki transporto infrastruktūra: geležinkeliai, automagistralės, oro uostai, metropolitenas. Išvystyta geležies ir plieno, spaudos, tekstilės pramonė, gaminami automobiliai, elektronika, chemikalai, plati paslaugų sfera.

Mieste yra daug istorinių karališkų rūmų (Gyeongbok, Changdeok, Deoksu ir kt.), muziejų, krikščionių bažnyčių, budistinių šventyklų, teatrų, bibliotekų, zoologijos ir botanikos sodų, universitetų (didžiausias – Seulo valstybinis universitetas).

 Istorija 
Seulo istorija pradedama skaičiuoti maždaug nuo 18 m. pr. m. e, ir siejama su Pekčės (Baekje) valstybės įkūrimu. Šios valstybės sostinė vadinta Virjesong (慰禮城 / 위례성 Wiryeseong), ir buvo dabartinio Seulo teritorijoje. Iš tų laikų mieste yra išlikusios atskiros miesto sienų dalys. Tada Seulas buvo tvirtovė ir prekybos centras.

Samguk laikotarpiu Pekčė, priklausanti Mahan federacijai (vienai iš trijų to meto Pietinės Korėjos federacijų Samhan) užkariavo kitas federacijos valstybėles ir suvienijo visą pietvakarių Korėją. Tai padarė Virjesongą didelės valstybės sostine.

392 m, kaimyninės valstybės Kogurio ekspansijos metu, Virjesong buvo užimtas (Pekčė buvo priversta perkelti sostinę į pietus).

551 m, plečiantis Silla valstybei, ši užėmė miestą, ir jis buvo pervadintas Hanjang (kor. 漢陽 / 한양 Hanyang), o vėliau, X a. Korėją suvienijus Korio valstybei, Seului pradėta teikti ypatinga reikšmė – manyta, kad ta valstybė, kuri turi Seulą, valdo ir visą Korėją. XI a Seulas pavadintas Pietine sostine (Namgyeong).

1394 m. prasidėjus Čioson dinastijai, Seulas, tada pavadintas Hansong (kor. 漢城 / 한성 – Hanseong) tapo visos Korėjos sostine. Hansongas buvo apjuostas tvirtomis sienomis su vartais, centre išdygo Korėjos imperatoriaus rūmai Giongbokgung.

Kuomet 1910 m. Korėją užėmę Japonija, miestas buvo pervardintas „Sostinės miestu“ (京城 / 경성 – Gyeongseong), jame rezidavo Japonijos generalgubernatorius.


Antrojo pasaulinio karo metu Seulą užėmė JAV karinės pajėgos. 1948 m. miestas tapo Pietų Korėjos sostine, 1950 m. birželio 28 d., praėjus vos trims dienomis nuo Korėjos karo pradžios, miestą užėmė Šiaurės Korėja, paskui jis buvo užimtas tai vienų, tai kitų kariaujančių pusių, kol 1951 m. kovą Seulą perėmė valdyti Jungtinės Tautos. Smarkiai sugriautas karo metu, po to Seulas buvo atstatytas labai moderniais principais.
alt=Panoraminė Seulo nuotrauka|miniatiūra|Panoraminė Seulo nuotrauka

 Geografija 

Seulas įsikūręs Pietų Korėjos šiaurės vakaruose, prie Han upės. Ši teritorija jau nuo seno vaidino labai svarbų vaidmenį Korėjos istorijoje. Miestą supa aštuoni kalnai, jame daug kalvų.

 Klimatas 
Seului būdingas drėgnas žemyninis klimatas, nepaisant to, kad pati P. Korėja iš 3 pusių apsupta vandens. Vasaros karštokos ir drėgnos, žiemos šaltokos ir sausesnės.

 Suskirstymas 

Seulas padalintas į 25 gu (구; ) (rajonas). Gu stipriai skiriasi plotu (nuo 10 iki 47 km²) ir gyventojų skaičiumi (nuo mažiau nei 140 000 iki 630 000). Songpa gyvena daugiausiai žmonių, tuo tarpu Sočo yra didžiausio ploto. Kiekvienas gu padalintas į dong (동; ) arba mikrorajonus. Iš viso Seule yra 522 administraciniai mikrorajonai haengjeongdong (행정동; ). Dong toliau dalinami į 13 787 tong (통; ), kurie savo ruožtu dalinami į 102 796 ban.
PavadinimasHangulHandžaPopuliacija주민등록인구 통계, Resident Registration Population StatisticsDžongno-gu종로구鐘路區138 577Džung-gu중구中區120 931Jongsan-gu용산구龍山區204 079Songdong-gu성동구城東區274 287Kvangdžin-gu광진구廣津區332 571Tongdėmun-gu동대문구東大門區339 611Džungnang-gu중랑구中浪區379 541Songbuk-gu성북구城北區422 141Kangbuk-gu강북구江北區283 934Tobong-gu도봉구道峰區303 468Novon-gu노원구蘆原區492 072Unpjong-gu은평구恩平區461 086Sodėmun-gu서대문구西大門區303 453Mapo-gu마포구麻浦區361 841Jangčon-gu양천구陽川區431 623Kangso-gu강서구江西區557 095Kuro-gu구로구九老區388 488Kumčon-gu금천구衿川區225 371Jongdungpo-gu영등포구永登浦區374,201Tongdžak-gu동작구銅雀區376 440Kvanak-gu관악구冠岳區478 167Sočo-gu서초구瑞草區408 382Kangnam-gu강남구江南區557 942Songpa-gu송파구松坡區651 910Kangdong-gu강동구江東區468 284

 Gyventojai 
Seulas pasižymi dideliu gyventojų tankumu (apie 16 000/km²) ir tautiniu jų homogeniškumu – iš daugiau nei 9 mln. jo gyventojų tik apie 2,5 % yra kinų, japonų ar kitų mažumų atstovai. Pagrindinės išpažįstamos religijos yra budizmas ir krikščionybė.

 Ekonomika 
Nors Seulas užima tik apie 0,6 % Pietų Korėjos teritorijos, jame sukuriama apie 21 % viso šalies BVP ir surenkama apie 43 % visų valstybės mokesčių.About Seoul , Economic and Social Development Commission

Šiame mieste yra įsikūrę pagrindinės Pietų Korėjos kompanijos (kaip kad Samsung, LG, Hyundai, Kia) ir užsienio kompanijų atstovybės.

 Kultūra 

Seule įsikūrę daugiau nei 100 įvairių muziejų, įskaitant tris valstybinius (Korėjos nacionalinis muziejus, Valstybinis Liaudies muziejus ir Valstybinis Korėjos rūmų muziejus).

Mieste taip pat yra daug svarbių istorinių rūmų (Changdeokgung, Changgyeonggung, Deoksugung, Gyeongbokgung, Gyeonghuigung''), religinės paskirties pastatų.

 Sportas 

1988 m. Seule vyko XXIV vasaros olimpinės žaidynės, 2002 m. – XVII pasaulio futbolo čempionatas.
 futbolo klubai
 FC Seoul futbolo klubas;
 Seoul E-Land FC

 Transportas 

Seulas turi gerai išvystytą ir vis dar tebeplečiamą transporto sistemą. Mieste yra 18 metro linijų, kuriomis kasdien pasinaudoja apie 10 mln. žmonių, vietinio ir tarpmiestinio susisiekimo autobusų tinklas, keturios didelės ir daug mažesnių traukinių stočių, du oro uostai (Inčon ir Gimpo). Seulo gatvėmis taip pat važinėja beveik 3 mln. įvairių rūšių automobilių.Number of Vehicles in Seoul Set to Top 3 Million, The Chosunilbo, 2011-04-25

 Švietimas 

 Universitetai 
Seule yra įsikūrusi didžioji dalis pagrindinių Pietų Korėjos universitetų: Seulo nacionalinis, Korėjos, Yonsei, Sungkyunkwan, Ewha Moterų, Hanyang, Sogang, Kyung Hee, Chung-Ang ir kiti. Iš viso Seule yra 42 universitetai.

 Turizmas 

Seulas yra turistų aktyviai lankoma vieta. Jame kasmet apsilanko daugiau nei 8 mln. užsieniečių, daugiausiai iš Japonijos.Seoul City sees steady increase in foreign visitors , The Korea Herald, 2011-06-15

 Miestai partneriai 
Žemiau pateikiami Seulo miestai partneriai. Skliausteliuose pateikti metai, nuo kurių miestai bendradarbiauja.
  Taipėjus, Kinijos Respublika (1968)
  Ankara, Turkija (1971)
  Guamas, JAV teritorija (1973)
  Honolulu, JAV (1973)
  San Franciskas, JAV (1976)
  San Paulas, Brazilija (1977)
  Teheranas, Iranas(1977)The Many Lives of Tehran Road
  Bogota, Kolumbija (1982)
  Džakarta, Indonezija (1984)
  Tokijas, Japonija (1988)
  Maskva, Rusija (1991)
  Naujasis Pietų Velsas, Australijos valstija (1991)
  Paryžius, Prancūzija (1991)
  Pekinas, Kinijos Liaudies Respublika (1992)  Karakasas, Venesuela (1992)
  Meksikas, Meksika (1993)
  Ulan Batoras, Mongolija (1995)
  Hanojus, Vietnamas (1996)
  Varšuva, Lenkija (1996)
  Kairas, Egiptas (1997)
  Otava, Kanada (1997)
  Roma, Italija (2000)
  Astana, Kazachstanas (2004)
  Atėnai, Graikija (2006)
  Bankokas, Tailandas (2006)
  Vašingtonas, JAV (2006)
  Vankuveris, Kanada (2007)

 Išnašos 

 Nuorodos 

 Seulo metropolijos valdžia
 Seulo dangoraižių diagrama