Usūrinis šuo

Usūrinis šuo (arba mangutas, jenotas; Nyctereutes procyonoides) – šuninių (Canidae) šeimos žinduolis. Laikomas pirmaprade šuninių šeimos rūšimi, turinčia senas šuninių rūšies formas.

 Išvaizda 

Panašesnis į paprastąjį meškėną nei į šunį, todėl angliškai ir vadinamas meškėniniu šunimi – raccoon dog.

Uodega, palyginti su kūno ilgiu, trumpa. Kailis labai tankus, pilkai juodos ar baltos spalvos. Snukis trumpas, smarkiai smailėjantis. Ausys stačios, trumpos, apvaliais galais.

 Porūšiai 
 Nyctereutes procyonoides koreensis; Korėjoje.
 Nyctereutes procyonoides orestes; Pietvakarių Kinijoje.
 Nyctereutes procyonoides procyonoides; Šiaurės Kinijoje.
 Nyctereutes procyonoides ussuriensis; Šiaurės rytų Kinijoje. Invazinė rūšis Usūrio krašte ir vėliau Europoje.
 Nyctereutes procyonoides viverrinus; Japonijoje.

 Elgesys 

Gyvena miškuose, kalnuotose vietose, sutinkamas ir šalia kaimų bei priemiesčiuose. Minta varlėmis, vabzdžiais, kitais bestuburiais, driežais, paukščiais, gali ėsti ir uogas, vaisius. Pajūryje gyvenantys usūriniai šunys minta krabais. Gyvūnas baikštus ir neagresyvus, užpultas slepiasi, apsimeta mirusiu. Usūriniai šunys neloja. Nėštumas trunka 60 dienų, jauniklius palieka sulaukusius 8 savaičių.

Usūrinis šuo vienintelis iš šuninių gali užmigti žiemos miegu. Taip užmiega tik gyvenantys šiaurinėse platumose. 

 Priešai 

Pagrindiniai jų priešai yra vilkai ir lūšys. Jų jauniklius kartais grobia lapės, yra pranešimų ir apie nuo jų žuvusius suaugusius usūrinius šunis. Taip pat kartais juos susimedžioja kilnieji ereliai, jūriniai ereliai, vištvanagiai, didieji apuokai.

 Amžius 

Gyvena apie 10 metų.

 Ligos 
Dažnai serga niežais, platina pasiutligę.

 Paplitimas 

 Savaiminis paplitimas 
Penki jų porūšiai savaime išplitę įvairiuose rytų Kinijos, šiaurės rytų Indokinijos, Korėjos pusiasalio teritorijose ir Japonijoje.

 Aklimatizavimas ir kaip invazinės rūšies išplitimas svetimose teritorijose 
Dėl vertingo kailio nuo 1927 iki 1957 metų plačiai introdukuotas buvusioje TSRS teritorijoje. Pirmiausiai buvo introdukuotas Usūrijoje (Primorės ir Chabarovsko kraštai), kuris visai šalia natūralaus arealo ir čia sėkmingai išplito, bet kitose Azijinėse TSRS dalyse nepaplito. TSRS europinėje dalyje taip pat sėkmingai prisitaikė ir gausiai išplito. Pavyzdžiui, Latvijoje 1948 metais buvo paleisti 35 usūriniai šunys, o 1960 metais jų populiacijos skaičius buvo apie 4 210. Plisdami pasiekė Suomiją, Lenkiją, Rumuniją, Vengriją, Slovakiją, Čekiją, Austriją, Vokietiją, toliau prasiskverbdami iki Danijos, Švedijos. Yra pranešimų, kad pastebėti Prancūzijoje, Norvegijoje, Serbijoje.

2013 metais Švedijoje buvo vykdoma jų skaičiaus mažinimo programa, o Danijoje iki 2015 metų siekiama visai išnaikinti šią žalingą rūšį.cphpost.dk / Raccoon dog is public enemy number one , February 27, 2014

Usūriniai šunys visoje Europoje tapę invazine rūšimi, darančia didelę žalą vietinei faunai, ypač paukščiams.

 Usūriniai šunys Lietuvoje 
1997 m. Lietuvoje priskaičiuota apie 6 700 usūrinių šunų. Lietuvoje medžiojamas sėlinant, tykojant, su urviniais šunimis urvuose.
Medžioklė laisvai leidžiama – ištisus metus medžiojamasis gyvūnas. Nebūdingas Lietuvos gamtai, introdukavus tapęs invazine rūšimi, todėl naikintinasA.Navasaitis, K.Pėtelis „Medžioklė“. ISBN 9986-756-38-3.

Vertinamas kailių prekyboje, todėl daug kur auginamas nelaisvėje. Kaukolė yra trofėjus.
 Sumedžiota usūrinių šunų Lietuvoje (medžioklės sezonai)LR aaplinkos ministerijos duomenys :
2005-2006 m.2006-2007 m.2007-2008 m.2008-2009 m.2009-2010 m.2011-2012 m.2 8184 6785 5547 06110 2904 791

 Taip pat skaityti 
 Svetimžemės ir invazinės Lietuvos žinduolių rūšys

 Šaltiniai 

Kategorija:Šuniniai