Laisvoji programinė įranga

Laisvoji programinė įranga (laisvos programos,  bet ne freeware) – tai programinė įranga, kurios naudotojai turi keturias laisvės rūšis:

 laisvė paleisti programą bet kuriam tikslui
 laisvė analizuoti kaip veikia programa ir pritaikyti ją savo reikmėms (būtina sąlyga – atviras kodas)
 laisvė platinti programos kopijas (kad galėtume padėti draugui ar kaimynui)
 laisvė tobulinti programą ir viešai platinti nuosavus pataisymus, kad kiekvienas galėtų jais pasinaudoti (būtina sąlyga – atviras kodas).

 Laisvosios programinės įrangos judėjimas 
Laisvosios programinės įrangos sąvoką sukūrė Richard Stallman, kuris GNU Projekto rėmuose įkūrė Free Software Foundation (FSF). 

Laisvas programas dažnai vadina atviro kodo programomis, tačiau tai nėra visiškai tapačios sąvokos. Atviro kodo programos akcentuoja priėjimą prie programos išeities tekstų (programos kodo) bei pabrėžia kūrimo modelio atvirumą. Laisvos programos akcentuoja programų laisvę.  Visos laisvos programos yra atviro kodo programos, bet ne visos atviro kodo programos yra laisvos. FSF kritikuoja atvirojo kodo judėjimą be kita ko ir už tai, kad atvirojo kodo judėjimo tikslai yra vien techniniai ir nesiremia jokiais socialiniais ar etiniais kriterijais. Judėjimo nariai tvirtina, jog laisvoji įranga
 Naikina dirbtinai sukurtą barjerą tarp programuotojų ir programuoti mokančių vartotojų.
 Skatina natūralią tarpusavio kooperaciją, žmonių tarpusavio bendradarbiavimą.
 Mažindama įėjimo barjerą, prisideda prie realaus laisvosios rinkos idealų įgyvendinimo, kuomet imtis savo verslo gali iš tiesų kiekvienas.

Laisvoji įranga dažnai platinama su GPL ar LGPL licencijomis, tačiau taip būna ne visada – šias keturias laisves leidžiančių licencijų yra daug daugiau. Kiekviena laisvoji programa pagal apibrėžimą taip pat yra ir atviro kodo programa.

Skirtumai tarp laisvosios įrangos ir atviro kodo yra gana subtilūs. Dažniausiai šie judėjimai skiriami daugiau pagal autorių motyvus ir ideologiją. Laisvosios įrangos judėjimas yra senesnis ir labiau orientuotas į socialinių problemų sprendimą. Būtent jam priklauso GNU/Linux ir daugelis kitų stambių projektų. Atviro kodo šalininkais save vadinanti grupė nuo jo atskilo vėliau. Nors ir skatinami skirtingų motyvų, šie judėjimai iš esmės užsiima tuo pačiu ir neretai bendradarbiauja tarpusavyje.

 Nuorodos 
 Laisvosios programinės įrangos apibrėžimas 
 Laisvos programinės įrangos apibrėžimas  
 Kodėl programinė įranga neturi turėti savininkų 
 Kodėl „Laisva programinė įranga“ geriau negu „atviras kodas“ 
 Atviroji ir Laisvoji programinė įranga