Varėnos rajono savivaldybė

Varėnos rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietuose, Dzūkijos etnografiniame regione, pasienyje su Baltarusija. Centras – Varėna.

 Geografija 

Gerai išplėtotas kelių tinklas, geležinkelis, jungiantis Varėną su Vilniumi.Varėnos rajonas. Lietuva.lt (tikrinta 2006-01-13). Kelių tinklas gana retas, Vilniaus–Marcinkonių geležinkelis sujungia rajoną su Vilniumi. Jo stotys yra Valkininkuose, Matuizose, Varėnoje, Marcinkonyse, stotelės – Kalviuose, Pamerkiuose, Zervynose, Darželiuose, Margionyse, Kabeliuose, Senovėje (paskutinės keturios, nutraukus traukinių reisus į Gardiną, nebeveikia).

Didžioji Varėnos rajono dalis yra Dainavos žemumoje, šiaurės vakarai – Dzūkų aukštumoje, o rytai – Eišiškių plynaukštėje (joje yra aukščiausia vieta – Riliškių k., 193 m, 1,5 km į pietryčius nuo Vydenių). Žemiausia vieta yra prie Nemuno (71 m, Netiesų apylinkėse).

Didžiąją rajono dalį dengia miškai (Dainavos giria) ir pelkynai (Čepkelių raistas). Rajono miškingumas 62 % (didžiausias šalyje). Būdingi šilai, yra mišriųjų miškų. Teritorija retai apgyvendinta, tai didžiausia plotu ir rečiausiai apgyvendinta savivaldybė Lietuvoje. Pro rajoną teka Nemunas su dešiniuoju intaku Merkiu. Telkšo 144 Varėnos rajono ežerai (didžiausi – Ilgis, Nedingis, Lavysas, Glėbas), 12 tvenkinių. Yra Skroblaus hidrologinis, Ratnyčios ir Merkinės (dalis) ichtiologiniai draustiniai. Rajone yra per 40 gamtos paminklų (drevėtų pušų, akmenų, atodanga, keletas paminklinių medžių).

Vidutinė sausio temperatūra -5,4 °C, liepos +17,7 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis – 667–682 mm. Vidutinis sniego dangos storis – 25 cm.

Plečiasi turizmo sektorius: keli rajono upeliai tinka baidarių sportui, taip pat čia yra Dzūkijos nacionalinis parkas, viliojantis atkampia gamta ir gražiais vaizdais.

 Istorija 

Sovietinės okupacijos metais formuojant rajoną buvo svarstoma, kurį miestą patvirtinti jo administraciniu centru. Buvo nutarta juo padaryti nedidelę Varėnos gyvenvietę prie geležinkelio, o ne tuo metu kur kas didesnį Senosios Varėnos miestą, nuo kurio vardo ir kilo geležinkelio stoties gyvenvietės pavadinimas. Taip buvo nuspręsta dėl geležinkelio teikiamų privalumų, tačiau praėjo laiko, kol Varėna išties tapo regiono centru. Tai įvyko tik joje įkūrus pramonės įmonių. Dabar tik buvusi geležinkelio gyvenvietė tebesivadina Varėna, o tas kadaise didžiausias regione miestas dabar yra prilyginamas kaimui ir vadinasi Senąja Varėna.

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Varėnos apskrities 22 apylinkių ir Varėnos miesto. 1950–1953 m. rajonas priklausė Vilniaus sričiai. 1955 m. Varėnos rajonui perduotos panaikinto Druskininkų rajono 5 apylinkės, 1959 m. panaikinto Daugų rajono 1 apylinkė, 1962 m. – Eišiškių rajono 5 apylinkės. 1977 m. sujungtos 2 apylinkės. 1960, 1973, 1984 m. nežymiai pakeistos rajono ribos.

1995 m. įsteigta Varėnos rajono savivaldybė, pavaldi Alytaus apskričiai. 1999 m. gruodžio 21 d. pietvakarinė dalis (Grūto, Švendubrės ir Viečiūnų kadastrinės vietovės – Ratnyčios seniūnija) perduota naujai Druskininkų savivaldybei. 2009 m. balandžio 28 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T-VI-663 įsteigtos 63 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 968 || || 22 apylinkės || 1 miestas (Varėna)
|-
| 1954 m.  || || || 9 apylinkės ||
|-
| 1959 m.   || 1916 || 41 956 || 15 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1962 m. || 2067 || || 18 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1963 m.  || || || 14 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 2441 || 45 000 || ||
|-
| 1970 m.  || 2400 || 43 145 || 14 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1972 m.  || 2420 || || 14 apylinkių || 1 miestas, 3 miesteliai (Merkinė, Senoji Varėna, Valkininkai), 313 kaimų, 2 kaimų dalys, 19 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 1976 m.  || 2416 || 41 900 || 13 apylinkių || 1 miestas, 3 miesteliai, 312 kaimų, 6 kaimų dalys, 18 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 1979 m.  || || 40 352 || 12 apylinkių || 1 miestas, 333 kaimo vietovės
|-
| 1987 m.  || 2417 || 39 800 || 11 apylinkių || 1 miestas, 2 miesteliai (Merkinė, Valkininkai), 307 kaimai, 13 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 1989 m.  || 2417 || 37 908 || 9 apylinkės || 1 miestas, 329 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 2218 || 31 137 || 8 kaimo seniūnijos || 1 miestas, 2 miesteliai, 312 kaimų, 6 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis 
|-
| 2009 m.  || || || 8 seniūnijos ir 63 seniūnaitijos || 1 miestas, 2 miesteliai, 314 kaimų, 6 viensėdžiai Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2009-09-01).
|-
| 2011 m.  || || 25 377 || 8 seniūnijos || 1 miestas, 2 miesteliai, 313 kaimų, 6 viensėdžiai 
|-
| 2016 m.  || || || 8 seniūnijos || 1 miestas, 2 miesteliai, 314 kaimų, 6 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė Valstybės įmonė Registrų centras (tikrinta 2016-08-13).
|-
| 2020 m.  || || || 8 seniūnijos || 326 gyvenvietės, tarp jų – 1 miestas, 2 miesteliai, 7 herbinės gyvenvietės RegistruCentras.lt (tikrinta 2020-07-31).
|-
| 2021 m.  || || 21 137 || 8 seniūnijos || 1 miestas, 2 miesteliai, 270 kaimų, 4 viensėdžiai 
|}

 Gyventojai 

Urbanizacija:
 Miesto gyventojai – 6174 (34,83 %)
 Kaimo gyventojai – 17525 (75,27 %)

Lytinė sudėtis:
 Vyrai – 12001 (48,00 %)
 Moterys – 13533 (52,00 %)

 Tautinė sudėtis 
2001 m. gyveno 31 137 žmonės:
 Lietuviai – 90,44% (28163)
 Lenkai – 6,63% (2067)
 Rusai – 1,08% (338)
 Baltarusiai – 0,96% (302)
 Čigonai – 0,2% (65)
 Ukrainiečiai – 0,19% (62)
 Kiti – 0,44% (140)2011 m. gyveno 25 377 žmonės:
 Lietuviai – 90,50% (22967)
 Lenkai – 6,35% (1612)
 Rusai – 1,2% (307)
 Baltarusiai – 0,93% (237)
 Ukrainiečiai – 0,16% (43)
 Kiti – 0,83% (211)

 Religinė sudėtis 
 Romos katalikai – 87,6 %
 stačiatikiai – 1,2 %
 kiti – 0,4 %
 netikintys arba nenurodė – 10,6 %

 Gyvenvietės 


Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Varėna;
 2 miesteliai – Merkinė ir Valkininkai;
 320 kaimų.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Varėna – 8202
 Matuizos – 1073
 Senoji Varėna – 1073
 Merkinė – 963
 Marcinkonys – 493
 Perloja – 484
 Naujieji Valkininkai – 368
 Kriviliai – 319
 Žilinai – 315
 Gudžiai – 294

 Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Varėnos rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Varėnos rajono savivaldybės administracija.

 Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 8 seniūnijos. Seniūnijų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

 Tarptautinė partnerystė 

Savivaldybės, su kuriomis Varėnos rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:Užsienio ryšiai , Varėnos rajono savivaldybė. Nuoroda tikrinta 2022-11-19.
  Mikolaikų valsčius, Lenkija, nuo 1996 m.
  Prenclau, Vokietija, nuo 2000 m.
  Šemudo valsčius, Lenkija, nuo 2005 m.
  Lėciaus apskritis, Lenkija, nuo 2007 m.
  Barštynas, Lenkija, nuo 2010 m.
  Lėcius, Lenkija, nuo 2013 m.
  Luko valsčius, Lenkija, nuo 2016 m.
  Ario valsčius, Lenkija, nuo 2016 m.

 Kultūra 

Varėnos rajonas – Dzūkijos krašto dalis. Nepaisant to, kad nemaža jo dalis tarpukariu priklausė Lenkijai, dabar čia, skirtingai nei Šalčininkų ir kai kuriuose kituose gretimuose rajonuose, lenkų nėra daug.

Rajone yra keletas muziejų: Gamtos kūrinių muziejus „Rojaus kampelis“, V. Krėvės-Mickevičiaus memorialinis muziejus, Merkinės kraštotyros ir genocido muziejus.

 Švietimas ir ugdymas 

Varėnos rajono savivaldybėje yra šios mokyklos:
 Liškiavos daugiafunkcis centras
 Matuizų pagrindinė mokykla
 Merkinės Vinco Krėvės gimnazija
 Perlojos daugiafunkcis centras
 Varėnos specialioji mokykla
 Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio pagrindinė mokykla
 Valkininkų gimnazija
 Varėnos Ąžuolo gimnazija
 Varėnos Ryto progimnazija
 Žilinų pagrindinė mokykla

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Varėnos rajono savivaldybės puslapis