Lengov romanze

I lengov romanze inn un ram de la fameja indo-europea che gh'hann dent tucc i lengov ch’i vegnen sgiò del latin, la lengua de la Roma antiga.
Gh'è pussee de 700 milion de sgent ch'i parlen 'na lengua romanza, soratut in di Amereghe, in Europa e in Africa, ma anca in d'una quai region chì e là per el mond.

I radis di lengov romanze i inn quei del latin volgar (da vulgus, "pòpol" in latin), che l'era un sociolet spantegad per tute i terre de l'Imperi e l'era parlad di soldad, di colòni e di bodegher de l'Imperi. El se spartiva del latin classegh, che l'era la lengua di class elevade de Roma, e l'era el dialet che se drovava per i scrit. 

I lengov romanze pussee cognossude inn quei che inn anca lengov nazzionai de vun o pussee paes, el var a dì: Portughes, Spagnœul, Franzes, Italian, Romen e Catalan.

 Carateristeghe di lengov romanze 
 Diferenze principai cont el Latin 
I lengov romanze moderne gh'han varie diferenze cont el latin classegh:
 Manchen i declinazzion (fœura del Romen). La pupart di parolle di lengov romanze i vegnen del cas acusativ latin.
 El manca el gener neuter: a gh'è poche ecezzion, el var a dì 'l Romen e 'l Napolitan, oltra a on quai plural italian (muro > muri/mura; braccio > bracci/braccia; ginocchio > ginocchi/ginocchia; ecc.) e i pronom neuter de l'Italian, del Spagnœul e del Portughes.
 Inn doperad i articoi.
 Inn nassud temp e mœud verbai nœuv, compagn del passad prossem e 'l condizzional.
 I verb "vesser" e "havè" inn doprad 'me ausiliar per i temp verbai compost (fœura del Portughes, che, per esempi, el gh'ha on temp derivad del plucheperfet latin).

 Diferenze principai in tra i lengov romanze 
La lengua romanza pussee arenta al latin l'è 'l Sardagnœul, che per la soa posizzion isolada el gh'ha havud poch de modifeghe cont el passà di secoi. N’oltra variant assee conservativa l'è 'l Toscan. I lengov pussee inovative inn i lengov d'oïl, in de la Francia de sora, per i so posizzion de confin cont el mond germanegh. El Romen l'è un tipo de sintesi in fra una bas forta latina e di element inovativ iliregh, dacegh, grech, slav e turch.

Un studi del 1949 del lenguista italo-american Mario Pei, che l'analizava el grad che set lengov romanze eren diferente del latin classegh rispet a la vocalizazzion de l'acent, l'ha portad ai mesure de divergenza che se veden chi de sota, con di percentuai pussee volte che mostren una diferenziazzion pussee volta del latin classegh in quell sens chi:

 Sardagnœul: 8%
 Toscan > Italian: 12%
 Spagnœul: 20%
 Romen: 23,5%
 Ocitan: 25%
 Portughes: 31%
 Franzes: 44%

El studi l'ha sotalinead, però, che el representava domà "una dimostrazzion propi elementar, incompleta e de proeuva" de comè i metod statistegh havarien podud mesurà el cambiament lenguistegh e gh'ha dad di valor "propi arbitrari" a vari tipi de cambiament.  

'Na distinzion importanta de fà l'è quèlla in tra romanz insular (el Sardagnœul, e in passad l'antigh cors, voramai estint) e quell continental. Quest chì l'è spartid in du toch prinzipai: el romanz ocidental e 'l romanz oriental.

De norma el prim el gh'ha el plural sigmadegh (che 'l finiss in /s/) e 'l segond invezi el ghe l'ha vocalegh o metafonedegh  (che 'l finiss par vocal, o el cambia la propia vocal tonega). A bon cunt besogna savé che i lengov de l'Area Padana (el grup gall-italegh, el venet e l'istriota), che i fan part del grup ocidental, gh'han despess on plural vocalegh e mai sigmadegh. Quella roba chì la suced di vœulte anca in Furlan (che 'l gh'ha di parolle che finissen in /i/) e in del Romancc (che 'l gh'ha di parolle che finissen in /a/). Inoltra in del Frances la /s/ se la sent asquas pu.
 Plural vocalegh: italian, cors, sicilian, venet, gall-italegh, rumen, istriota, dalmadegh.
 Plural sigmadegh: portughes, spagnœu, catalan, sardagnœu, franzes, furlan, ladin, romancc.

 Mapa di lengov romanze 
 Lengov indo-europei
 Lenguv italigh
 Lenguv latin-falisch
 Latin (Latinum)
 Sardagnœu (Sardu)
 Dialet lugüdures (Logudoresu)
 Dialet de Nuoro
 Dialet de la Barbagia
 Dialet de la Baronia
 Dialet campidanes (Campidanesu)
 Dialet de Oristano
 Dialet de l'Ogliastra
 Dialet de Cagliari (Casteddaju)
 Dialet del Sulcis
 Grüp ucidental
 Grüp galuiberigh
 Grüp retucisalpin
 Grüp galuitaligh
 Piemuntes (Piemontèis)
 Piemuntes ucidental
 Dialet türines (turinèis)
 Dialet astesan (astesan)
 Dialet bieles (bielèis)
 Dialet langarö (langhèt)
 Dialet de Cuni (conièis)
 Piemuntes uriental
 Dialet valsesian (valesian)
 Dialet verceles (vërslèis)
 Dialet lissandrin (lissandrin)
 Dialet munfrin (monfrin)
 Dialet munregales (monregalèis)
 Dialet canaves (canavzan)
 Lumbard
 Lumbard ucidental
 Dialet milanes
 Dialet cumasch
 Dialet laghee
 Dialet cavargnun
 Dialet muncech
 Dialet lüganes
 Dialet mendrisiot
 Dialet leches
 Dialet valsassines
 Dialet tisines
 Dialet ussulan
 Dialet belinzunes
 Dialet de la Val Verzasca
 Dialet de la Val Magia
 Dialet de la Val de Blegn
 Dialet de la Val Leventina
 Dialet de la Val Calanca
 Dialet de la Val Mesulcina
 Dialet busin
 Dialet varesot
 Dialet legnanes
 Dialet büstoch (büstocu)
 Dialet verbanes
 Dialet brianzœu
 Dialet munsciasch
 Dialet canzes
 Dialet ludesan
 Dialet paves
Dialet lumelin (ümlen)
Dialet vigevanasch
 Dialet vugheres (vugares)
 Dialet nuvares
Dialet de transiziun cunt el Piemuntes
Dialet de Burbanee (burbanelu)
Dialet magiures
Dialet de Guzzan
 Dialet turtunes
 Dialet valtelines
 Dialet murbenasch
 Dialet sundrasch
 Dialet tiranes
 Dialet bregajot (bargajot)
 Dialet pus'ciavin
 Dialet brüsasch
 Dialet ciavenasch
 Dialet de la Val di Giüst (o brì)
 Lumbard alpin
 Dialet burmin
 Dialet livignasch
 Lumbard uriental (Lumbàrt orientàl)
 Dialet bergamasch (bergamàsch)
 Dialet bressan (bresà)
 Dialet de la Val Trumpia
 Dialet de Lümezzann
 Dialet de la Val Camoniga (Dialécc de la Al Camònega)
 Dialet trentin ucidental (trentim)
 Dialet cremasch (cremàsch)
 Dialet cremunes (cremunés)
 Dialet suresines
 Emilian (Emigliàn)
 Grüp ucidental
 Dialet ultrapadan
 Dialet bubies (bubièis)
 Dialet piasentin (piasintëin)
 Dialet parmesan (parmzân)
 Dialet casalasch
 Grüp central
 Dialet regian (arzân)
 Dialet mudenes (mudnés)
 Dialet frignanes
 Dialet de Fiumalbo
 Dialet carpesan (carpzàn)
 Grüp uriental
 Dialet bulugnes (bulgnàis)
 Dialet argentan (arzantan)
 Dialet bulugnes ucidental
 Dialet bulugnes uriental
 Dialet bulugnes setentriunal
 Dialet ferares (frarés)
 Dialet mantuvan (mantuàn)
 Dialet guastales
 Dialet casalasch
 Dialet mirandules (mirandulés)
 Dialet argentan (arzentàn)
 Grüp meridiunal
 Dialet cararin (cararìn)
 Dialet lünigianes
 Rumagnœu (Rumagnòl)
 Dialet sanmarines
 Dialet de Ravena
 Dialet de Furlì
 Dialet de Rimini
 Dialet de Imula
 Dialet pesares
 Dialet de Senigaja
 Gal-Italich de Basilicada
 Gal-Italich de Sicilia
 Ligürin (Líguru)
 Dialet genuves (zenèize)
 Dialet tabarchin (tabarchin)
 Dialet de Bonifacio (bunifazzinu)
 Dialet munegasch (munegascu)
 Dialet intemeli
 Dialet savunes
 Dialet spezzin
 Dialet brigasch (brigasch)
 Dialet ruiasch (roiasch)
 Dialet de l'Ultragiöv
 Dialet nuves (neuvèize)
 Venet (Vèneto)
 Grüp ucidental
 Dialet verunes (veronexe)
 Grüp setentriunal
 Dialet belünes (belumat)
 Dialet venetu-ladin
 Dialet feltrin
 Talian
 Chipileño
 Dialet trevisan (trevixan)
Dialet primierot
 Dialet trentin uriental
 Dialet de Trent (trentin)
 Dialet de la Valsügana
 Grüp central (Diałeto vèneto sentrałe)
 Dialet paduvan (padoan)
 Dialet visentin (vixentin)
 Dialet pulesan (połexan)
 Dialet venezian (venesian)
 Dialet de Chioggia (cioxoto)
 Dialet venet culunial
 Dialet venetu-üdines
 Dialet de Purdenun
 Dialet bisiach (bisiac)
 Dialet grades (graisan)
 Dialet triestin (triestin)
 Dialet istrian (istrian)
 Dialet fiüman (fiuman)
 Istriota
 Dialet de Ruvign
 Dialet de Pola
 Grüp iberigh
 Grüp ucidental
 Grüp Leunes
 Astürian (Asturianu)
 Liones (Llïonés)
 Mirandés (Mirandês)
 Estremegn (Estremeñu)
 Castejan / Spagnö (Castellano / Español)
 Dialet spagnö setentriunai
 Dialet castijan setentriunal (Castellano septentrional)
 Dialet aragunes (Aragonés)
 Dialet de La Rioja (Riojano)
 Dialet churro
 Dialet spagnö meridiunai
 Dialet de Madrid (Madrileño)
 Dialet de la Murcia (Murciano)
 Dialet de la Mancia (Manchego)
 Dialet castúo
 Dialet andalüs (andaluz)
 Giüdee spagnœu (Djudeo-Espanyol)
 Chabacano (Chavacano)
 Palenquero
 Papiamento (Papiamentu)
 Papiamento de Arüba (Papiamentu na Aruba)
 Papiamento de Bonaire (Papiamentu na Boneiru)
 Papiamento de Curaçao (Papiamentu na Korsòu)
 Grüp purtughes
 Galizian (Galego)
 Galizian de Astürias
 Lengua fala
 Purtughes (Português)
 Purtughes brasilian (Português do Brasil)
 Lenguv creul purtughes (crioulo)
 Creul de la Guinea-Bissau (kriol)
 Creul de Capoverde (kriolu kabuverdianu)
 Creul de Ano Bom (fá d'Ambô)
 Creul angolar (Ngola)
 Forró
 Creul de Príncipe (lunguyê)
 Creul de Daman (Língua da casa)
 Creul de Diu (Língua dos velhos)
 Creul kristi (no ling)
 Creul del Sri Lanka
 Creul Kristang (criztán)
 Creul de Macao (patuá)
 Grüp uriental
 Grüp galuretigh
 Francupruvenzal (Arpetan)
 Dialet valdustan (valdotèn)
 Dialet arpitan piemuntes
 Dialet de Bresse (bressan)
 Dialet burgugnun (burgondês)
 Dialet del Delfinaa
 Dialet forézien
 Dialet di Giüra
 Dialet de Liun (lyonè)
 Dialet savuiard (savoyârd)
 Dialet de Chamblais
 Dialet de Chambéry
 Dialet de la Muriana
 Dialet de Annecy
 Dialet de Thônes
 Dialet savorêt
 Dialet ginevrin
 Dialet fribürghes
 Dialet de Neuchâtel
 Dialet del Vales (valêsan)
 Dialet del Vaud (vôdouês)
 Dialet de Mâcon (mâconês)
 Dialet de Faet (faetar)
 Lenguv d'oïl (Langues d'oïl)
 Frances (Français)
 Québecois
 Frances acadian (français cadien)
 Frances cajun (cajun)
 Lenguv creul frances (créoles)
 Creul de la Lüisiana (kréyol la Lwizyàn)
 Haitian (Ayisiyen)
 Creul de la Guadalüpa
 Creul de la Martiniga
 Creul de la Duminiga
 Creul de Santa Lüzia
 Creul de Trinidad
 Creul de la Guyana
 Lanc-patuá
 Creul bourbonnais
 Creul di Seychelles
 Creul di Isul de la Réunion
 Creul maurizian (morisyen)
 Creul rodriguais
 Nurman (Nouormand)
 Dialet de Jersey (jèrriais)
 Dialet de Guernsey (guernésiais)
 Dialet de Sark (sèrtchais)
 Dialet del Cotentin (cotentinais)
 Dialet brayon
 Dialet cauchois (caôcheis)
 Dialet augeron
 Dialet percheron (peurch'ron)
 Dialet del Roumois
 Lengua anglu-nurmana Ingles (insema a l'Ingles antigh)
 Picard (Picard)
 Dialet de Laon
 Dialet vermandois (vermindoé)
 Dialet de Noyon
 Dialet vimeu (vimeu)
 Dialet amiénois (anmiénoé)
 Dialet marquenterre
 Dialet boulonnais-paysan
 Dialet boulonnais-marin
 Dialet de Calais
 Dialet ternois
 Dialet arrageois
 Dialet ch'timi
 Dialet hennuyer
 Valun (Walon)
 Valun central (Walon do Mitan)
 Dialet de Naumur
 Valun ucidental (Walo-picard)
 Valun uriental (Walon do Levant)
 Dialet de Liegi
 Valun meridiunal (Walon nonnrece)
 Angiuin (Angevin)
 Berrichon Burgugnun (Bregognon)
 Burbunes (Bourbonnais)
 Champenois (Champaignat)
 Francu-Cuntees (Frainc-Comtou)
 Gallo Lurenes (Lorin)
 Dialet di Argonn
 Dialet de Longwy
 Dialet de Gaume
 Dialet de Metz
 Dialet de Nancy
 Dialet d'Épinal
 Dialet de Saint-Dié
 Manceau Mayennais Poitevin-Saintongeais Pitavin (Poitevin)
 Saintongeais (Saintonjhais)
 Grüp ucitan
 Ucitan (Occitan)
 Guascun (Gascon)
 Dialet bearnes
 Dialet aranes
 Grüp setentriunal
 Dialet alverniad
 Dialet limusin
 Dialet vivaralpin
 Grüp meridiunal
 Dialet de la Lenguadoca
 Dialet de la Pruvenza
 Dialet nizzard
 Catalan (Català)
 Catalan ucidental (Català occidental)
 Catalan nord-ucidental (Català nord-occidental)
 Dialet ribagorçà
 Dialet pallarès
 Dialet fragatí
 Catalan-Valenzan (Valencià de transició)
 Dialet matarranya
 Dialet maestrat
 Dialet ebrenc
 Valenzan (Valencià)
 Dialet castellonenc
 Dialet apixiat
 Valenzan meridiunal
 Valenzan d'Alicant
 Dialet de Tàrbena
 Catalan uriental (Català oriental)
 Catalan setentriunal (Català septentrional)
 Dialet capcinès
 Catalan setentriunal de transiziun
 Catalan central (Català central)
 Dialet salat
 Dialet de Barcelona (barceloní)
 Dialet de Taragona (tarragoní)
 Dialet xipella
 Catalan balearigh (balear)
 Dialet maiurchin (mallorquí)
 Dialet minurchin (minorquí)
 Dialet de Ibiza (eivissenc)
 Dialet algheres (alguerès)
 Grüp returumanz
 Rumancc (Rumantsch)
 Grüp grisunes
 Dialet sursilvan
 Dialet sutsilvan
 Dialet surmiran
 Grüp ladin
 Dialet putér
 Dialet vallader
 Dialet jauer
 LadinGrüp atesin
Dialet gardenes
Dialet badiot
Grüp trentin
Dialet fassan (fascian)
Dialet moenat
Dialet brach
Dialet cazet
Grüp agurdin
Dialet de Livinallongo (fodom)
Dialet ruchesan
Dialet agurdin (de transiziun cunt el Venetu)
Dialet ampezzan
Grüp cadurin
Dialet cadurin
Dialet de Comelico
Dialet del Vajont (de transiziun cunt el Furlan)
Grüp ucidental
Dialet nones
Dialet sulander
 Furlan Dialet central (furlan centrâl)
 Dialet de la Carnia (cjargnel)
 Dialet cuncurdies (furlan cuncuardiês)
 Dialet gurizian (gurizan)
 Dialet tergestin (estint)
 Dialet de Muggia
 Grüp muzarabigh
 Muzarabigh' (Muzarab)
 Aragunes (Aragonés)
 Grüp uriental
 Grüp italigh
 Grüp tuscan
 Lengua tuscana (Toscano)
 Dialet senes (senese)
 Dialet tuscan ucidental
 Dialet pisan (pisano)
 Dialet livurnes (livornese)
 Dialet elban (elbano)
 Dialet d'Arezz (aretino)
 Dialet de Grussee (grossetano)
 Dialet fiurentin (Fiorentino)
 Italian (Italiano)
 Rumanesch (Romanesco)
 Lengua corsa (Corsu)
 Dialet cismuntan
 Dialet ultramuntan
 Galüres (Gadduresu)
 Sassares (Sassaresu)
 Grüp median
 Grüp marchesan
 Dialet ancunetan
 Dialet de Macerata
 Grüp ümber
 Dialet ümber setentriunal
 Dialet viterbes
 Dialet ümber meridiunal
 Grüp lazial
 Dialet lazial setentriunal
 Dialet de la Ciuciaria
 Dialet rumanesch antigh
 Dialet sabin
 Dialet aquilan
 Lengua napuletana (Nnapulitano)
 Grüp campan
 Dialet lazial meridiunal
 Dialet de Sora
 Dialet napuletan (Nnapulitano)
 Dialet de Salernu
 Dialet de Benevent
 Dialet irpin
 Grüp püjes
 Dialet fugian
 Dialet mulisan
 Dialet bares
 Grüp abrüzzes
 Dialet abrüzzes adriatigh
 Dialet abrüzzes ucidental
 Dialet teraman
 Dialet marchesan meridiunal
 Dialet calabres setentriunal
 Dialet cusentin
 Dialet tarantin (tarandìnë)
 Dialet lücan (lucànë)
 Dialet lücan peninigh
 Dialet materes (Matarràsë)
 Dialet metapuntin (Metapondìnë)
 Dialet de l'Area Lausberg
 Dialet cilentan de sura (Cilindànë)
 Lengua siciliana (Sicilianu)
 Dialet salentin (Salentinu)
 Dialet leces
 Dialet brindisin
 Dialet calabres meridiunal (Calabbrisi)
 Dialet cilentan de sota (Cilindanu)
 Grüp balcanigh
 Dalmatigh Dialet de Veglia (Viklasun)
 Dialet de Ragüsa
 Valach
 Grüp rumen
 Istrurumen (Vlăşeşte)
 Arumen (Armãneashce)
 Meglenurumen (Vlaheste)
 Rumen (Română)
 Muldav

 Tavula de cunfrunt tra vari lenguv rumanz 
Chì de sota la ven pruposta l'istessa frase prima in Latin e pœu in d'un quai parlà rumanz da ovest a est.
 Latin: Illa claudit semper fenestram antequam cenat.
 Purtughes antigh: Ela encerra sempre a janela antes de cear.
 Purtughes: Ela fecha sempre a janela antes de jantar.
 Sarvarian: Eia siampri ciarra la finiastra antis di cenari.
 Galizian: Ela fecha sempre a xanela/fiestra antes de cear.
 Estremegn: Ella sempri afecha la ventana antis de cenal.
 Astürian: Ella pieslla siempre la ventana/feniestra enantes de cenar
 Leunes: Eilla pecha siempre la ventana primeiru de cenare.
 Mirandes: Eilha cierra siempre la bentana/jinela atrás de jantar.
 Spagnœu: Ella siempre cierra la ventana antes de cenar.
 Giüdee-spagnœu: Eya siempre serra la ventana antes de senar.
 Muzarab: *"Èlla cloudet sempre la fainestra abante de cenare".
 Aragunes: Ella tranca/zarra siempre la finestra antes de zenar.
 Catalan: Ella sempre tanca la finestra abans de sopar.
 Ucitan: Ella barra sempre/totjorn la fenèstra abans de sopar.
 Frances: Elle ferme toujours la fenêtre avant de souper/dîner.Magoua: (Elle) à fàrm toujour là fnèt àvan k'à manj.Maurizian: Li touzur pou ferm lafnet avan (li) manze.
 Nurman: Lli barre tréjous la crouésie devaunt de daîner.
 Gallo: Ol terjou la couésée avant qe de hamer.
 Picard: Ale frunme tojours l' creusée édvint ed souper.
 Perziscan: Ena cerovâ suempre la velustra atratès dî zzenar.
 Valun: Elle sere todi li finiesse divant di soper.
 Francucuntees: Lèe çhioûe toûedge lai f'nétre d'vaïnt loù dénaie.
 Burbunes: Alle farme terjou la croisée devant de souper.
 Burgugnun: All farme tôjor lai fenétre aivan de dîgnai.
 Arpitan: Le sarre toltin/tojor la fenétra avan de sopar.
 Rumancc: Ella serra/clauda adina la fanestra avant ch'ella tschaina. 
 Ladin: Ëra stlüj dagnora la finestra impröma de cenè.
 Sulander: La sèra sempro/sèmper la fenèstra prima/danànt da cenàr.
 Nones: Ela la sera semper la fenestra inant zenar.
 Furlan: Jê e sere simpri il barcon prin di cenâ.
 Venet: Eła ła sara sempre la fanestra vanti de disnar. 
 Trentin uriental: Èla la sera sèmpre la finèstra prima de zenàr.
 Lumbard uriental: Lé la sèra sèmper sö la fenèstra prìma de senà.
 Lumbard ucidental: Lee la sara semper sü la fenestra inans de disnà
 Emilian piasentin: Lee la sära sëimpar sö la finestra prima da disnä
 Emilian bulugnes: Lî la sèra sänper la fnèstra prémma ed dṡnèr.
 Rumagnœu fanes: Lìa chìud sèmpr la fnestra prema 'd c'nè
 Piemuntes: Chila a sara semper la fnestra dnans ëd siné. 
 Piemuntes canaves: Chilà a sera sémper la fnestra doant ëd seinar.
 Ligür: A særa senpre o barcon primma de çenâ.
 Tuscan: Ella la hiude sèmpre la finèstra pria ddi scenare.
 Italian: Ella chiude sempre la finestra prima di cenare
 Curs cismuntan: Ella chjude sempre u portellu primma di cenà.
 Curs ultramuntan: Edda chjudi sempri u balconu prima di cinà.
 Sassares: Edda sarra/tanca sempri lu balchoni prima di zinà.
 Galüres: Idda ciudi sempri lu balconi prima di cinà. 
 Italian central: Essa cchiude sèmpre la finéstra pprima de ccenà.
 Rumanesch: Quélla chiude zèmpre 'a finéstra prima de magnà
 Napolitan: Essa 'nzerra sempe 'a fenestra primma 'e magnà.
 Salentin: Edda chiuti sempri la fineštra mprima cu cena.
 Calabres: Idda sempi chiudi a finestra ant'a cina
 Sicilian: Idda chiudi sempri la finestra avanti ca cena.
 Sardagnœu: Issa serrat semper sa bentana antes de chenare.
 Istriota: Gila insiera senpro lo balcon preîma da senà.	
 Arumanian: Ea nkidi totna firidi ninti di tsinâ.
 Rumen''': Ea închide totdeauna fereastra înainte de a cina''.

 Vos corelade 
 Latin
 Latin volgar

 Not 

Categoria:Lengov romanze