Tavula de sìmboli matemàtich

In matemàtica, di símbul hinn ütilizaa de spess ind i fòrmül e i proposiziun.
La taula seguent ne reporta una lista.
Per ogni símbol a hinn precisaa el nom, la parnúnzia e la branca di matemàtich in la qual el è generalment ütilizaa. Una definiziun informal e di esempi a sigüten.

 Símbol  Nom Signíficaa Esempi Parnúnzia Branca  Implicaziun lògica  signífica « si A l'è vera, alura B l'è vera» e, de manera equivalent, « si B l'è falsa, alura A l'è falsa» (si A l'è falsa, se poeu dir nient de B). Di voeult, se doeuvra   in scambi de    l'è vera (però  l'è falsa (perchè anca x=-2 l'è  una solüziun). « ímplica » o « si... alura » Lògica  Equivalenza lògica  signífica : « A l'è vera si B l'è vera e A l'è falsa si B l'è falsa ».  « si e dumà si » o « l'è equivalent a » Lògica  Congiunziun lògica  l'è vera quand A e B hinn veri e l'è falsa altrament.  , quand n l'è un intreegh natüraal « e » Lògica  Desgiunziun lògica  l'è vera quand A o B (o tuti dò) hinn veri e falsa quand tuti dò hinn falsi. , quand n l'è un intreegh natüraal  « o » Lògica  Negaziun lògica  l'è vera quand A l'è falsa e falsa quand A l'è vera  « no » Lògica  Quantificadur üniversal  signífica : « P(x) l'è vera per ogni x ».  « Per tucc», « per ogni » Lògica  Quantificadur esistenzial  signífica : « l'esist almanch un x tal che P(x) la sia vera »  (5 l'è de fatt la resposta) «l'esist almanch un ... tal che » Lògica  Quantificadur d'ünicitaa  signífica : « l'esist esattament un x tal che P(x) la sia vera »  (5 l'è de fatt la resposta) «l'esist esattament un ... tal che » Lògica  uguaglianza???  signífica : « x e y índichen el medésim uget/obget??? matemàtic » 1 + 2 = 6 - 3 « l'è istess » tuti i branch  desuguaglianza???  signífica : « x e y indichen nò l'istess uget/obget??? matemàtic »  « l'è nò l'istess  de » « l'è different de » tuti i branch Definiziun  signífica : « x l'è definii in tant che un altru nom de y » signífica : « P l'è definii in tant che lògicament equivalent a Q »  (cosinus hiperbòlic) (O exclusif) « l'è definii in tant che » pocch ütilizaa  Conjunt???  definii analíticament  el cata foeura  el conjunt???  del qual i element hinn a, b, e c  (conjunt???  di inter natürai) « El conjunt???  di ... » Teoria di conjunt???   Conjunt???  definii sintéticament  , 
el cata foeura el conjunt???  de tucc i x che verífichen P(x).  notaziun equivalent:  o   « el conjunt???  de tucc i ... che verifíchen... » Teoria di conjunt???   Conjunt???  voeud  e  índichen 
el conjunt???  voeud, el conjunt???  che l'ha nò element.  « Conjunt???  voeud » Teoria di conjunt???   Apartenenza (o nò) a un conjunt???   signífica : « a l'è un element del conjunt???  S » signífica : « a l'è nò un element de S »  « aparten a », « l'è un element de », « l'è in ».« aparten nò a », « l'è nò un element de », « l'è nò in» Teoria di conjunt???   Subconjunt???   signífica : « ogni element de A l'è anca un 
element de B » l'ha generalment l'istess significaa che . Per indicar 
l'inclusiun stregia se doeuvra di voeult
el símbol .  « l'è un subconjunt???  (una part) de ... », « l'è contenuu en... » Teoria di conjunt???   Subconjunt???  stregg, part stregia  signífica  e  (o  e  quand  representa l'inclusiun in sens ampi).  « l'è un subconjunt???  stregg de ... », « l'è stregiament inclos in... » Teoria di conjunt???   Üniun  índica el conjunt???  che conten tucc i element de A e de B e dumà chi-lí.  « Üniun de ... e de ... », « ... üniun ... » Teoria di conjunt???   Intersecziun  índica el conjunt???  di element che apartègnen sia a A  sia a B, i.e. i element che i conjunt???  A e  B han in cumün.  « Intersecziun de ... e de ... » Teoria di conjunt???   Diferenza  índica el conjunt???  de tucc i element de A che apartègnen nò a B  « differenza de ... e ... », « ... manch ... » Teoria di conjunt???   Funziun aplicaziun;  f(x) índica l'imàgin de l'element x a travers de la funziun f Si f l'è definida mediant , alura f(3) = 32 = 9(8/4)/2 = 2/2 = 1, però 8/(4/2) = 8/2 = 4 « de » tuti i branch  Funziun  signífica che la funziun va de X in Y, o che ha per conjunt???  de definiziun X e per conjunt???  d'ariv Y, o ha domini X e codomini Y. Cunsideremm la funziun  definida mediant  « de ... a », « de ... in », « de ... sora ... » tuti i branch  Funziun  signífica che la variàbil x ha per imàgin  In scambi de scriv che f l'è definida a travers de f(x) = x2, pudem scriv anca  « a l'è mandaa sora », « a l'ha per imàgin» tuti i branch  Conjunt???  di inter natürai  representa   « N » Númer  Conjunt???  di inter relativ  representa   « Z » Númer  Conjunt???  di númer razionai  representa   « Q » Númer  Conjunt???  di númer real  representa el conjunt???  di límit di sequenz de Cauchy de   (i l'è el númer cumpless??? tal che ) « R » Númer  Conjunt???  di númer compless  representa   « C » Númer  Relaziun d'òrdin  signífica che x l'è stregiament minor de y. signífica che x l'è stregiament superior a y.  « l'è stregiament inferiur a », « l'è stregiament superiur a » Relaziun d'òrdin  Relaziun d'òrdin  signífica che x l'è inferiur o istess a y. signífica che x l'è magiur o istess a y.  « l'è inferiur  a», « l'è inferiur o istess a »; « l'è superiur a », « l'è superiur o istess a » Relaziun d'òrdin  Adiziun 4 + 6 = 10 signífica che si quatru l'è afegit??? a ses, alura la soma o el resültat l'è istess che des. 43 + 65 = 1082 + 7 = 9 « e » Aritmética  Subtracziun 9 - 4 = 5 signífica che si quatru l'è sostregut??? de noeuv, alura el resültaa l'è istess che 5. El segn manch el poeu anca vess metuu immédiatament a la sinistra d'un númer per rénd-ul negativ. Per esempi, 5 + (-3) = 2 signífica che si cinch e el númer negativ manch trii hinn-a-staa afegits???, alura el resültaa l'è istess che duu. 36—５= 31 « menys » Aritmética  o  Mültiplicaziun 3 × 2 = 6 signífica che si trii l'è mültiplicaa per duu, alura el resültaa l'è istess che ses. 23 × 11 = 253 « per » Aritmética  o  Divisiun 9 : 4 = 2 signífica che noeuv dividuu per quatru l'è istess che duu. 101: 4 = 25 « dividuu per » Aritmética  fracziun  representa la fracziun noeuv quart. / el poeu vess anca ütilizaa per representar la divisiun.  « sora » Aritmética Númer  Aprossimaziun  a manch de 10-2 signífica che un valur aprossimaa de e a manch de 10-2 l'è 2,718.  a manch de 10-7 . « aprossimadament l'istess che » Númer real  Radis quadrada  representa el númer real positiv el quadraa del qual  l'è istess che x.  « Radis quadrada de ... » Númer  Infinit  e  hinn di element de la recta real cumpletada.  aparis ind i càlcül di límit.  l'è un punt afegit??? al plan compless per  rend-ul isomorf a una sfera (sfera de Riemann)  « Infinit » Númer  p p l'è la rasun tra la mesüra de la circumferenza d'un cercle??? e el sò diàmetru.  l'è l'àrea d'un disc de radi r « Pi » Geometria euclidea    l'è la norma de l'element x.  « Norma de... » Algebra linear Anàlisi funzional  Valur absoluu o mòdul d'un númer compless o cardinalitaa d'un conjunt???   índica el valur absoluu de x (o el mòdul de x). índica la cardinalitaa del conjunt???  A e representa, quand A l'è finit, el númer di element de A. « Valur absoluu » o « mòdul d'un númer compless » o « cardinalitaa d'un conjunt???  » Númer o Teoria di conjunt???   Soma (matemàtica)  signífica « soma di ak per k de 1 a n », e representa a1 + a2 + ... + an  « Soma de ... per a ... de ... a ... » aritmética  Producte???  signífica « producte de ak per  k de 1 a n », e representa : a1·a2·...·an  « Producte de .. per a .. de .. a .. » aritmética  Factorial  signífica el producte   « El factorial de n» combinatòrica  Derivada  signífica « Derivada de f in x», e representa la inclinaziun de la tangent al gràfich de f in (x,f(x)). Si , alura   « Derivada de ... in ...» Anàlisi  Derivada parzial Amb   signífica la derivada de f per respett a xe», cont i altri variabíl tegnudi constanti. Si , alura   « Derivada de ... in ...» Anàlisi  Frontera Con  se cata foeura  la frontera del conjunt???  A. Si , alura   « Frontera de ... » Anàlisi Topologia  Integral  signífica « Integral de a a b de f de x dx », e representa l'àrea del domini delimitaa del gràfich de f, l'ass di absciss e i rect d'equaziun x = a e x = b signífica « integral de f de x dx, e representa una primitiva de f « Integral (de .. a ..) de .. d-.. » Anàlisi

Categuria:Matematega