Arumaniana linguo

Arumaniana linguo esas Latinida linguo apartenanta a Balkano-Latinida linguaro. Ol parolesas en sud-estal Europa da cirkume  personi.

Ol havas similesi kun la Rumana linguo, ma dissame ta qua havis influi di Slava lingui, Arumana havis influi de la Greka. Kelka filologisti judikas ol kom anciena dialekto de Rumana.

Un ek lua stranja fonetikala karakterizivi esas la perdo di Latina iniciala f- (simile quo eventis en la Hispana): ferrum → her, "fero", quankam ta traito ank existas en la linguo Megleno-Rumana.

 Bibliografio 
 Bara, Mariana. Le lexique latin hérité en aroumain dans une perspective romane, LincomEuropa Verlag, München, 2004, 231 p.; ISBN 3-89586-980-5.
 Bara, Mariana. Limba armănească. Vocabular şi stil. Bucharest: Editura Cartea Universitară. 2007, ISBN 978-973-731-551-9.
 Berciu-Drăghicescu, Adina; Petre, Maria. "Şcoli şi Biserici româneşti din Peninsula Balcanică. Documente (1864-1948)". Bucharest: Editura Universităţii. 2004.
 Capidan, Theodor. Aromânii, dialectul Aromân. Academia Română, Studii şi Cercetări, XX 1932.
 Friedman, Victor A. "The Vlah Minority in Macedonia: Language, Identity, Dialectology, and Standardization." In Selected Papers in Slavic, Balkan, and Balkan Studies, ed. Juhani Nuoluoto, Martti Leiwo, Jussi Halla-aho. Slavica Helsingiensa 21. University of Helsinki, 2001. online
 Kahl, Thede. Aromanians in Greece: Minority or Vlach-speaking Greeks?. Online: 
 Kahl, Thede. Sprache und Intention der ersten aromunischen Textdokumente, 1731-1809. In: Symanzik, Bernhard (ed.): Festschrift für Gerhard Birkfellner zum 65. Geburtstag: Studia Philologica Slavica I/I, Münstersche Texte zur Slavistik, 2006, p. 245-266.
 Pascu, Giorge. Dictionnaire étymologique macédoroumain, 2 vols. Iaşi: Cultura Naţionalâ. 1918.
 Rosetti, Alexandru. Istoria limbii române, 2 vols., Bucharest. 1965-1969.
 Weigand, Gustav. Die Sprache der Olympo-Wallachen, nebst einer Einleitung über Land und Leute''. Leipzig: Johann Ambrosius Barth. 1888.

Kategorio:Latinida lingui