Estoniana linguo

Estoniana linguo (eesti keel) esas un ek l'Uralika lingui. Ol esas linguo tre proxime parentala a la Finlandana linguo. Estoniana esas l'oficala linguo di Estonia.

 Foni 
Sube demonstrata traiti koncernas originale Estoniana-linguala fenomeni. On povas facile lektar Estoniane se savas bazala reguli ortografiala dil linguo.
 Konsonanti 
En tabelo esas demonstrata konsonanto-foni, quo uzesas en originale Estoniana-linguala vorti.
bilabialolabial-dentalodentalopalatalovelaroklusilo p t k sibilanto sspiranto v (h) nazalo m n η 1 lateralo l tremulanto r mivokalo j
1 ne esas ortografala litero.

Uzesas anke literi b, c, č, d, f, g, q, š, z, ž, w, x.

En ortografio konsonanto-foni demonstresas sequante:

Konsonanti havas tri longeso-gradi (kurta - mi-geminato - longa geminato):

(1) Relate klusili (p, t, k) la gradi esas demonstrebla:
 luba ‘permiso’ - kepiga ‘per kano’ - keppi (kom objekto) ‘kano’.
Altrakaze la mi-geminato e longa geminato dependas del funciono dil vorto ma ne esas videbla:
 kala ‘fisho’ - kellad ‘horloji’ - kella ‘aden horlojo’.

(2) Relate p, t, k existas pluse longeso-gradi anke sonoreso-opozo.
 b, d, g - pronuncesas kurte [p, t, k] ma kelke sonorale [B, D, G].
 p, t, k - pronuncesas kelke plu longe [p, t, k] ma ne-sonorale.
 p, t, k pos longa vokalo e pp, tt, kk pos kurta vokalo - pronuncesas kelke plu longe [pp, tt, kk] e ne-sonorale.

(3) d, t, l, n, s - pronuncesas palatale se sequanta fono esas (od antee esis) i o j (Ide: y). Exemple: 
 palju [pal’yu] ‘multa, multe’
 loss [los’s’] ‘kastelo’ (i esas en genetivo lossi)
 kott [kot’t’] ‘sako’ (i esas en genetivo koti)
Altrakaze d, t, l, n, s pronuncesas ne-palatale.

(4) h ofte ne pronuncesas en komenco dil vorto
 hiir [iir, hiir] ‘muso’
 hind [int, hint] ‘preco’
 hea [ea, hea] ‘bona’

 Vokali 
 vertikale: horizontale: dopa fronta vasta ronda vasta ronda klozita u i ü meza õ o e ö apertita a ä
 Omna vokali esas kurta e longa a - aa, e - ee, õ - õõ, i - ii, o - oo, ö - öö, u - uu, ü -üü. üü pronuncesas diftongiale [üi] avan vokalo: müüa [müi¸a] ‘vendar’ (komparez: küüs [küüs] ‘unglo’).
 En Estoniana linguo ne esas harmonio di vokali (quale en Finlandana linguo).
 L'acento esas sur unesma silabo (vokalo), ma en pruntita vorti, l'acento povas esar sur la lasta silabo, exemple: proble·em ‘problemo’, revolutsio·on ‘revoluciono’, alle·rgia ‘alergio’.

 Diftongi 
Diftongi formacas vokala parto di ula silabo, e li pronuncesas sen ula interrupto.
  -  ae naerda ‘ridar  ao mao ‘di serpento’  ai lai ‘vasta’  au laul ‘kanto’ (äa) (äe)  äo käod ‘kukuli’  äi käin ‘me vizitas’  äu kräunuda ‘miaular’  ea teadus ‘cienco’ -  eo seon ‘me ligas’  ei eile ‘hiere’ (eu)   õa lõa ‘di kateno’  õe nõel ‘pinglo’  õo lõoke ‘alaudo’  õi võim ‘povo’  õu lõug ‘mentono’  oa roa ‘di manjajo’  oe poed ‘butiki’ -  oi  poiss ‘puerulo’ (ou)  (öa)  (öe) (öo)   öi köis ‘kordo’ (öu)  (ua) (ue)  (uo)   ui tui ‘kolombo’ -  (üa) (üe)  (üo)   üi süüa [süi¸a] ‘manjar’ (üu)
Ne existas diftongi komencante per i e finante per a, õ, ö, ü.

 Gradal alternado 
En l' Estoniana linguo gradal alternado havas tri manieri:
 (1) nur qualesal alternado, exemple: d : j en pada : paja (‘poto’, ‘di poto’).
 (2) samafoye e qualesal e quantesal alternado, exemple: nn : nd en kinnas : kinda (‘miteno’, ‘di miteno’).
 (3) nur quantesal alternado, exemple: kk : k en kukk : kuke (‘hanulo’, ‘di hanulo’).
Quantesal alternado esas videbla nur en klusili (p, t, k). Gradal alternado esas nur che acentita silabo, exemple: isand : isanda (‘patrono’, ‘di patrono’). 

+Qualesal alternadokonsonantifortafeblakonsonantifortafebla g : -jõgi ‘rivero’jõe  (genitivo) d : -pood ‘butiko’poe (genitivo) lg : ljnälg ‘hungro’nälja (genitivo) d : jsadada ‘pluvar’sajab ‘pluvas’ rg : rjhärg ‘tauro’härja (genitivo) ld : llpõld ‘feldo’põllu (genitivo) lg : lhalg ‘lenio’halu  (genitivo) nd : nnvend ‘frato’venna (genitivo) rg : rkurg ‘gruo’kure (genitivo) rd : rrkord ‘foyo’korra (genitivo) hk : hpuhkan ‘me repozas’puhata ‘repozar’ ld : lkeeld ‘refuzo’keelu (genitivo) sk : slaisk ‘indolenta, -o’laisa  (genitivo) nd : nsuund ‘direciono’suuna (genitivo) b : vleib ‘pano’leiva (genitivo) rd : rkeerd ‘diagonala’keeru  (genitivo) b : -luba ‘permiso’loa (genitivo) ht : hleht ‘folio’lehe (genitivo) lb : lvhalb ‘desbona’halva (genitivo) s : t  : - kuus ‘sis’,  kuut (partitivo)kuue (genitivo) rb : rvvarba (genitivo)varvas ‘pedfingro’ rs : rt : rrvars ‘stipo’,  vart (partitivo)varre (genitivo) mb : mmõmblen ‘me sutas’õmmelda ‘sutar’ 

+Quantesal alternado nevideblakonsonanti / vokaliforta (longa)febla (milonga) hh ll mm nn rr sstsehh ‘cheko’ kell ‘horlojo’ nõmm ‘erikeyo’ linn ‘urbo’ narr ‘senila’ puss ‘kultelo’(genitivi:)tsehhi kella nõmme linna narri pussi ks ts hn hl hm rm (edc.)oks ‘vergo’ mets ‘foresto’ kõhn ‘insipida’ mahl ‘suko’ lehm ‘bovino’ sõrm ‘fingro’…(genitivi:)oksa metsa kõhna mahla lehma sõrme… aaeeiioouuõõääööüüsaar ‘insulo’seen ‘fungo’ piim ‘lakto’ loom ‘animalo’ puus ‘pelvo’ rõõm ‘joyo’ hääl ‘sono’ nöör ‘kordo’ küün ‘fenuyo (domo)’(genitivi:)saareseenepiimaloomapuusarõõmuhäälenööriküüni auoeaiaeõeõi (edc.)laul ‘kanto’ koer ‘hundo’ pais ‘bufo di aquo’ vaev ‘plago’ nõel ‘pinglo’ võim ‘povo, forco’…(genitivi:)laulukoerapaisuvaevanõelavõimu…

+Quantesal alternado videblakonsonantifortafeblakonsonantifortafebla kk : klukk ‘seruro’luku (genitivo) k : gpalk ‘salario’palga (genitivo) pp : ptappa ‘ocidar’tapan ‘me ocidas’ p : bseep ‘sapono’seebi (genitivo) tt : tratta  (genitivo)ratas ‘roto’ t : deit ‘avino’eide (genitivo) kr : grkokre ‘karasino’ (partitivo)kogre (genitivo de koger) ff : fšeff ‘chefo’šefi  (genitivo) pj : bjlupja ‘kalko’ (partitivo)lubja  (genitivo de lubi) šš : štušš ‘(Indiana) inko’tuši (genitivo) pr : brsõpra ‘amiko’ (partitivo)sõbra (genitivo de sõber) ss : spoiss ‘filiulo’poisi (genitivo) tv : dvlatv ‘somito di arboro’ladva (genitivo) tj : djpatja ‘matraco’ (partitivo)padja (genitivo de padi) tr : dratra ‘plugilo’ (partitivo)adra (genitivo de ader)

 Deklinado (di nomini) 
Estoniana linguo havas 14 kazi qui uzesas vice Idala prepozicioni.
SingularoNominativo Genitivo Partitivo Esivo Translativo Terminativo Inesivo Elativo Ilativo Adesivo Ablativo Alativo Abesivo Komitativotee ‘voyo’ tee teedteena teeks teeni tees teest teesse teel teelt teele teeta teegapakk ‘paketo’ paki pakki pakina pakiks pakini pakis pakist pakki pakil pakilt pakile pakita pakiga mõte ‘penso’ mõtte mõtet mõttena mõtteks mõtteni mõttes mõttest mõttesse mõttel mõttelt mõttele mõtteta mõttega esimene ‘unesma’ esimese esimest esimesena esimeseks esimeseni  esimeses esimesest esimesesse esimesel esimeselt esimesele esimeseta esimesega
PluraroNominativo Genitivo Partitivo Esivo Translativo Terminativo Inesivo Elativo Ilativo Adesivo Ablativo Alativo Abesivo Komitativoteed ‘voyi’ teede teidteedena teedeks teedeni teedes teedest teedesse teedel teedelt teedele teedeta teedegapakid ‘paketi’ pakkide pakke, pakkisid pakkidena pakkideks pakkideni pakkides pakkidest pakkidesse pakkidel pakkidelt pakkidele pakkideta pakkidega mõtted ‘pensi’ mõtete mõtteid mõtetena mõteteks mõteteni mõtetes mõtetest mõtetesse mõtetel mõtetelt mõtetele mõteteta mõtetega esimesed ‘unesmi’ esimeste esimesi esimestena esimesteks esimesteni  esimestes esimestest esimestesse esimestel esimestelt esimestele esimesteta esimestega

 Adjektivi 

En l' Estonian adjektivi (ed altra atributi) akordas en nombro e kazo. Exemple:
 võõral maal ‘en stranjera lando’
 ilusates linnades ‘en bela urbi’.

Nur en abesivo, komitativo, terminativo ed esivo l’ atributo esas en genitiva formo. Exemple:
 (ilma) suure vaevata ‘sen granda plago’
 huvitava seltkonnaga ‘kun interesanta amikaro’
 suure metsani ‘adche granda foresto’
 kuulsa sportlasena ‘kom konocata sportisto’.

 Komparativo 
Kompativo formacesas de genitiva formo. Exemple:
 ilus (genitivo: ilusa) -> ilusam ‘plu bela’
 suur (genitivo: suure) -> suurem ‘plu granda’.

 Superlativo 
Superlativo formacesas per vorto kõige ‘di omna’ e kompativa formo. Exemple:
 kõige ilusam ‘maxim bela’
 kõige suurem ‘maxim granda’. 

Se en komparativo esas -e-, superlativo povas esar per -i-, do: suurim ‘maxim granda’. Anke altra moyeni existas: tähtsaim ‘maxim importanta’, uusim ‘maxim nova’. ‘Bona, plu bona, maxim bona’ esas hea, parem, parim.

 Numerali 
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9null  üks kaks kolm neli viis kuus seitse kaheksa üheksa10 11 12 13 14 15 16 17 18 19kümme üksteist kaksteist kolmteist neliteist viisteist kuusteist seitseteist kaheksateist üheksateist20 30 40 50 60 70 80 90100 1000kakskümmend kolmkümmend nelikümmend viiskümmend kuuskümmend seitsekümmend kaheksakümmend üheksakümmend sada tuhat
1ma 2ma 3ma 4ma 5ma 6ma 7ma 8ma 9ma10maesimene teine kolmas neljas viies kuues seitsmes kaheksas üheksas kümnes1984ma = tuhande üheksasaja kaheksakümne neljas

 Pronomini 
+Personopronominisingularopluralomina, ma ‘me’ sina, sa ‘tu’, te ‘vu’ tema, ta ‘ilu, elu’meie, me ‘ni’ teie, te ‘vi’  nemad, nad ‘ili’

 Konjugacio (di verbi) 
+de verbo lugeda ‘lektar’pronomoprezentonegativaimperfektonegativama sa ta me te nadloen loed loeb loeme loete loevadei loelugesin lugesid luges lugesime lugesite lugesidei lugenud
Perfekto
 Positiva: (ma / sa ta / me / te nad) olen / oled / on / oleme / olete / on lugenud
 Negativa: (ma / sa ta / me / te nad) ei ole lugenud

Plusquamperfekto
 Positiva: (ma / sa ta / me / te nad) olin / olid / oli / olime / olite / olid lugenud
 Negativa: (ma / sa ta / me / te nad) ei olnud lugenud

Pasiva formi
 Prezento: loetakse ‘on lektas’ - ei loeta ‘on ne lektas’
 Imperfekto: loeti ‘on lektis’ - ei loetud ‘on ne lektis’
 Perfekto: on loetud ‘on lektabas’ - ei ole loetud ‘on ne lektabas’
 Plusquamperfekto: oli loetud ‘on lektabis’ - ei olnud loetud ‘on ne lektabis’

Kondicionalo
 Positiva: ma loeksin ‘me lektus’, sa loeksid (edc.), ta loeks, me loeksime, te loeksite, nad loeksid
 Negativa: ma / sa / ta / me / te nad ei loeks ‘me ne lektus’ (edc.)

Imperativo
 Pozitiva: loe ‘(tu) lektez’, lugege ‘(vi, Vu) lektez’
 Negativa: ära loe ‘(tu) ne lektez’, ärge lugege ‘(vi, Vu) ne lektez’

 Exemplo-frazi 
Bazala vort-ordino esas SVO (subjekto - verbo - objekto), exemple: Ma armastan sind. ‘Me amas tu.’

Tere päevast! ‘Bon jorno!’
Tere tulemast! ‘Bonveno!’ 
Kuidas te end tunnete? ‘Quale vu standas?’ 
Kuidas seda sõna loetakse? ‘Quale on lektas ca vorto?’ 
Kas te kõnelete ido keelt? ‘Ka vu parolas en Ido?’ 
Palun ütelge, kus te elate. ‘Voluntez, dicez, ube vu lojas.’ 
Ma pean ruttama. ‘Me devas hastar.’ 
Sa ootasid mind juba kaua aega. ‘Tu vartis me ja longa-tempe.’ 
Köök on suur, seinad on rohelised, põrand on pruun ja lagi valge. 
 ‘La koqueyo esas granda, muri esas verda, pavimento esas bruna e plafono blanka.’ 
Talv on tavaliselt külm, tihti on viisteist kuni kakskümmend kraadi külma. 
 ‘Vintro esas ordinare kolda, ofte esas dekekin, dudek gradi kolda.’ 
Ma olen sõitnud mööda Euroopat: Inglismaal, Prantsusmaal, Saksamaal, Poolas ja Austrias. 
 ‘Me voyajis alonge Europa: en Anglia, Francia, Germania, Polonia ed Austria.’ 

 Exemplo 

MUSTA LIPU VALGUSES

Tule ümber on kogunend mõned. 
Ridva otsas must laperdav kalts.
Ahnelt neelab mu saamatud kõned
Sügistuule käes kahisev malts. 

Keegi sult suurt kirjaoskust ei nõua: 
Piisab, kui seinale kritseldad “A”. 
Veel plankusid lõhu, kui müüre ei jõua - 
Mu vaikiva heakskiidu pälvid sa taas 

Ja ikka ja jälle on lahus su soovid 
Sellest, mida sa tohid ja pead. 
Kui käimas on mässud ja revolutsioonid, 
Siis meiegi kohal. Me tõstame pead. 

Kui naine kord aeg avab meilegi süle. 
Öös süttivad silmad, kus peegeldus õud. 
Siis vaenlusetormid meist tuiskavad üle. 
Vihaselt rõhuvad tumedad jõud. 

Nüüd üheskoos hümni me laulame ööle, 
Sest öö meid ju varjab ja katab ka sind. 
Me laulame: “Julgesti, vennad, nüüd tööle!” 
Täis piirita ohvrimeelt leegitsev rind. 

Läbi riikluse ajastu lehvib see kangas, 
Must nagu lõpmatu maailmaruum. 
Kuni püsivad seadused, kohtud ja vanglad, 
Teil pilkavalt naeratab surnupealuu. 

Tony Blackplait