Vuk Karadžić

Vuk Stefanović Karadžić (6 Nọvemba 1787 (26 Ọktoba OS) - 7 Febụwarị 1864) bụ onye Serbia bụ ọkà mmụta asụsụ, onye gụrụ maka ihe ndị na-akpata ọrịa na ọkà mmụta asụsụ. Ọ bụ otu n'ime ndị mere mgbanwe kachasị mkpa n'Asụsụ Serbia nke oge a. Vuk Karadžić bụ onye ọkà mmụta ma ọtụtụ ihe dị iche iche na onye guzobere ọtụtụ nkuzi agụmakwụkwọ nke Serbia, yana ime ntinye dị ịrịba ama na akụkọ ihe mere eme. Maka nchịkọta na nchekwa ya nke akụkọ ọdịnala ndị Serbia, Encyclopædia Britannica kpọrọ Karadžić "nna nke agụmakwụkwọ ọdịnala ndị Serbia".  Ọ bụkwa onye dere akwụkwọ ọkọwa okwu Serbia nke mbụ n'asụsụ ọhụrụ. Na mgbakwunye, ọ sụgharịrị Agba Ọhụrụ n'ụdị nsupe okwu na asụsụ Serbia nke ọhụrụ.
A maara ya nke ọma na mba ofesi ma mara Jacob Grimm, Selvelli, Giustina.  Johann Wolfgang von Goethe na ọkọ akụkọ ihe mere eme Leopold von Ranke. Karadžić bụ isi mmalite nke Ranke's Die Serbische Revolution ("The Serbian Revolution"), nke e dere na 1829. 

 Akụkọ ndụ 

 Oge ọ malitere 
áká_èkpè|thumb|200x200px|Petnjica, Šavnik
áká_èkpè|thumb|226x226px|Ụlọ Vuk Karadžić taa n'obodo Tršić.
A mụrụ Karadžić nye nne na nna ndị Serbia bụ Stefan na Jegda (a mụrụ n'ezinụlọ Zrnić) n'obodo Tršić, dị nso na Loznica, nke dị n'oge ahụ na Alaeze Ukwu Ottoman. Ezinụlọ ya si Drobnjaci (Petnjica, Šavnik), a mụrụ nne ya na Ozrinići, Nikšić (na Montenegro nke oge a). Ezinụlọ ya nwere ọnụ ọgụgụ dị ala nke ụmụaka na-apụ ndụ na ya, ya mere a kpọrọ ya Vuk ("anụ ọhịa wolf") ka ndị amoosu na mmụọ ọjọọ ghara imerụ ya ahụ (a na-enye aha ahụ iji mee ka onye na-aza ya sikwuo ike). 

 Agụmakwụkwọ 
Karadžić nwere ihu ọma ịbụ onye ikwu Jevta Savić Čotrić, naanị onye gụrụ akwụkwọ n'ógbè ahụ n'oge ahụ, onye kụziiri ya otu esi agụ na ede. Karadžić gara n'ihu na agụmakwụkwọ ya na ụlọ ndị Monk Tronoša dị na Loznica, ebe Stefan Tronoški jere ozi dị ka onye nlekọta Monastery ahụ. Dị ka nwata nwoke, ọ mụtara usoro edemede calligraphy n'ebe ahụ, na-eji ahịhịa kama mkpịsị akwụkwọ yana ngwakọta nke nsiegbe dịka ink. Kama akwụkwọ ederede kwesịrị ekwesị, ọ nwere ihu ọma ma ọ bụrụ na ọ nwere ike inweta mkpuchi cartridge. N'ógbè ahụ dum, agụmakwụkwọ anaghị agbasa n'oge ahụ, nna ya na mbụ ekweghị ka ọ gaa Austria. Ebe ọ bụ na ọtụtụ oge, mgbe ọ nọ n'Ebe obibi ndị mọnk, a manyere Karadžić ilekọta ụmụ anụ ụlọ kama ịmụ ihe, nna ya kpọghachiri ya n'ụlọ. Ka ọ dịgodị, nnupụisi mbụ nke ndị Serbia na-achọ ịkwatu ndị Ottoman malitere na 1804. Mgbe mgbalị na-enweghị isi ịbanye na jimnazium dị na Sremski Karlovci gasịrị, nke Karadžić dị afọ iri na itoolu merela agadi ịbanye, ọ gara Petrinja ebe ọ nọrọ ọnwa ole na ole na-amụ Latin na German. Ka oge na-aga, ọ zutere onye ọkà mmụta a na-akwanyere ùgwù nke ukwuu Dositej Obradović na Belgrade, nke dị mgbe ahụ n'aka ndị Serbia nọ n'oge Mgbanwe, iji rịọ Obradovick ka ọ kwado ọmụmụ ya. Obradović chụpụrụ ya. N'ịbụ onye nwere nkụda mmụọ, Karadžić gawara Jadar wee malite ịrụ ọrụ dị ka odeakwụkwọ nye Jakov Nenadović nakwa ka e mesịrị nye Jevta Savić Čotrić dị ka onye ọrụ mbubata ihe site na mba ofesi, ha niile n'oge nnupụisi ahụ (1804-1813). Mgbe e guzobesịrị Nnukwu Ụlọ Akwụkwọ Belgrade, Karadžić ghọrọ otu n'ime ụmụ akwụkwọ ya.

 Ndụ Ikpeazụ na ọnwụ 
N'oge na-adịghị anya mgbe nke ahụ gasịrị, ọ dara ọrịa wee gaa ịnata ọgwụgwọ na Pest na Novi Sad, mana onweghị ike ịnata ọgwụgwọ maka ụkwụ ya. A nụrụ kepukepu na Karadžić kpachapụrụ anya jụ igbupụ ya ụkwụ, kama o kpebiri iji ụkwụ osisi, nke e nwere ọtụtụ okwu mkparị dị na ụfọdụ n'ime ọrụ ya maka nkea. Karadžić laghachiri Serbia n'ebe 1810, ebe ọ bụ na ọ dịkwaghị ike maka ịbụ onye ọlụagha, ọ rụrụ ọrụ dị ka odeakwụkwọ ndị ọchịagha Ćurcija na Hajduk-Veljko. Ahụmahụ ya ndị o nwegasịrị ga-emecha mepụta akwụkwọ abụọ. Site na mmeri ndị Ottoman meriri ndị nnupụisi Serbia na 1813, ọ gara Vienna ma mesịa zute Jernej Kopitar, onye ọkà mmụta asụsụ nwere ahụmahụ nke nwere mmasị siri ike na Ndị Slav ụwa. Mmetụta Kopitar nyeere Karadžić aka na ndọlị ya n'ịgbanwe Asụsụ Serbia na usoro odide ya. Mmetụta ọzọ dị mkpa na ọrụ asụsụ ya bụ Sava Mrkalj. 

N'afọ 1814 na 1815, Karadžić bipụtara mpịakọta abụọ nke abụ ọdịnala Serbia, nke mechara mụbaa ruo anọ, ruo isii, na n'ikpeazụ ruo mpịakọ itoolu. Na mbipụta ndị buru ibu, abụ ndị a dọtaara onwe ha mmasi na uche nke ndị edemede Europe na America niile. Goethe kọwara ụfọdụ n'ime ha dị ka "ndị magburu onwe ha ma kwesị ka e jiri ha tụnyere Abụ Abụ nke Solomon".

N'afọ 1824, o zigara Jacob Grimm otu nchịkọta egwu ya, onye 'The Building of Skadar' nke Karadžić dekọrọ site n'ịbụ abụ nke Old Rashko masịrị ya. Grimm sụgharịrị ya gaa n'asụsụ German e wee mara abụ ahụ ma nwee mmasị na ya n'ọtụtụ ọgbọ na-abịa. Grimm jiri ha tụnyere okooko osisi kachasị mma nke uri Homeric, na gbasara The Building of Skadar o kwuru, sị: "otu n'ime uri kachasị emetụ n'ahụ nke mba niile na oge niile." Ndị guzobere ụlọ akwụkwọ Romantic dị na France, Charles Nodier, Prosper Mérimée, Lamartine, Gerard nke Nerval, na Claude Fauriel sụgharịrị ọtụtụ n'ime ha, ha dọtakwara uche nke onye Russia bụ Alexander Pushkin, onye Finland na-ede uri Johan Ludwig Runeberg, ndị Czech, Samuel Roznay, Pole Kazimiers Brodinski, ndị edemede Bekee Walter Scott, Owen Meredith, na John Bowring, na ndị ọzọ.
Karadžić gara n'ihu na-anakọta abụ baa n'afọ ndị 1830 ofụma.  Ọ bịarutere na Montenegro n'oge mgbụsị akwụkwọ nke 1834. N'ịbụ onye nwere nkwarụ, ọ gbadatara na Bay of Kotor ịnọ n'oge oyi n'ebe ahụ, ma laghachi n'oge opupu ihe ubi nke 1835. Ọ bụ n'ebe ahụ ka Karadžić zutere Vuk Vrčević, onye na-achọ ịghọ ode akwụkwọ, a mụrụ na Risan. Site mgbe ahụ gawa, Vrčević ghọrọ onye na-esosi ike na onye na-erubere Karadžić isi ọfụma onye chịkọtara abụ na akụkọ ọdịnala ma zigara ha n'ebe obibi ya na Vienna ruo ọtụtụ afọ ndị na-abịa. Onye ọzọ ya na Vuk Karadžić na-arụsi ọrụ ike bụ onye ọzọ na-aza aha ya sitere na Boka Kotorska Priest Vuk Popović. Ma Vrčević na Popović nọgidere na-etinye aka n'ịchịkọta ihe ndị ethnographic, folklore na lexical maka Karadžić. Mgbe e mesịrị, ndị nrụkọ ọrụ ọzọ sonyeere Karadžić, gụnyere Milan D. Milićević"

A machibidoro ibipụta ọtụtụ n'ime ọrụ Karadžić na Serbia yana Austria n'oge ọchịchị Prince Miloš Obrenović. Dị ka a hụtara site n'echiche ndọrọ ndọrọ ọchịchị, Obrenović hụrụ ọrụ Karadžić dị ka ihe ize ndụ nwere ike ịbụ n'ihi ọtụtụ ihe doro anya, otu n'ime ha bụ na o nwere ike mee na ọdịnaya nke ụfọdụ n'ime ọrụ ndị ahụ, n'agbanyeghị na ha dị kpọmkwem n'ụdị uri, nwere ike iweta n'ime ụfọdụ mmetụta nke ịhụ mba n'anya na ọchịchọ maka nnwere onwe na nkwụụrụ onwe, nke o nwere ike bụrụ ya mere ka ndị mmadụ lụso ndị Turkey ọgụ. Nke a, n'aka nke ya, ga-emebi ndọrọ ndọrọ ọchịchị Prince Miloš n'ebe Alaeze Ukwu Ottoman nọ, bụ ndị ya na ha mere udo na nso nso a. Na Montenegro, Otú ọ dị, ígwè obibi akwụkwọ Njegoš nọ na-arụ ọrụ na-enweghị akwụkwọ ozi ochie a maara dị ka "Ihe ịrịba ama siri ike". Prince Miloš chọburu iwe iwe maka mgbahapụ Njegoš gbahapụrụ ihe ịrịba ama siri ike, nke, n'oge ahụ, eji maka yá alụso ndị nwere ọgụgụ isi na-ewe iwe ọgụ, yana ndị isi ụka sokwa. Otú ọ dị, ọrụ Karadžić nwetara otuto dị elu na nkwanye ùgwù n'ebe ndị ọzọ, karịsịa na Alaeze Ukwu Russia. Na mgbakwunye na nke a, e nyere Karadžić akwụmụgwọ ezumike nká zuru oke site n'aka Eze Ukwu nke Russia niile na 1826.

Ọ lụrụ Ana Maria Kraus site na 1818 ruo ọgwụgwụ ndụ ya. Ha nwere ụmụ iri na atọ, mana ọ bụ naanị abụọ n'ime ha hụrụ ọnwụ nne na nna ha.

Vuk Karadžic nwụrụ na 1864 na Vienna. Nwunye ya, nwa ya nwanyị Mina Karadžić, onye na-ese ihe na onye edemede, yana nwa ya nwoke Dimitrije Karadžick, onye ọlụagha ka ọ hapụrụ laa mmụọ. E bughachiri ozu ya na Belgrade na 1897 ma lie ya na nnukwu nkwanye ùgwù n'akụkụ ili Dositej Obradović, n'ihu St. Michael's Cathedral (Belgrade). 

 Akwụkwọ Ọgụgụ 
Na mgbakwunye na mgbanwe asụsụ o mere, Karadžić mekwara ntinye na akwụkwọ agụmagụ ọdịnala, na-eji ọdịbendị ndị ọrụ ugbo dị ka ntọala. N'ihi ịzụlite ya dị ka onye ọrụ ugbo, ọ jikọtara ya na akụkọ niile ndị ọrụ ugbo ji ọnụ kọọ n'ụzọ chiri anya, na-achịkọta ya iji debanye ha na nchịkọta abụ ọdịnala ya, akụkọ, na ilu. Ọ bụ ezie na Karadžić eleghị ndụ ndị ọrụ ugbo anya dịka nke dị ịhụnanya, ọ hụtara ya dị ka akụkụ dị mkpa nke ọdịbendị Serbia. Ọ chịkọtara ọtụtụ mpịakọta nke akụkọ ọdịnala na uri, gụnyere akwụkwọ nke ihe karịrị otu narị abụ abụ na abụ egwu nke ọ mụtara dị ka nwatakịrị ma dee ya site na ncheta. O biputakwara akwukwo nkọwa okwu nke mbu nke asụsụ Serbia. Maka ọrụ ya, ọ natara obere enyemaka ego, mgbe ụfọdụ ọ na-ebi na ịda ogbenye, ọ bụ ezie na n'ime afọ itoolu ikpeazụ ya ọ natara akwụmụgwọ ezumike nká n'aka nwa eze Miloš Obrenović. N'ọnọdụ ụfọdụ, Karadžić zoro eziokwu ahụ bụ na ọ bụghị naanị na ọ chịkọtara uri ọdịnala site na idekọ akụkọ ndị e ji ọnụ kọọ kamakwa o si n'akwụkwọ nchịkọta abụ nke ndị ọzọ si Syrmia sụgharịchaa ha.

Ọrụ ya nwere ọrụ dị mkpa n'iguzobe mkpa Akụkọ ifo Kosovo dị na njirimara na akụkọ ihe mere eme nke mba Serbia.Selvelli, Giustina.  Karadžić chịkọtara uri ọdịnala ndị metụtara isiokwu nke Agha Kosovo wee wepụta ihe a na-akpọ "Kosovo cycle", nke ghọrọ nsụgharị ikpeazụ nke mgbanwe nke akụkọ ifo ahụ.   O bipụtakarịsịrị abụ ndị a na-agụ n'ọnụ, na-ezo aka n'ụzọ pụrụ iche n'omume dike nke Prince Marko na ihe omume ndị metụtara Agha Kosovo, dịka ndị na-agụ egwú bụrụ abụ na-enweghị mgbanwe ma ọ bụ mgbakwunye. Karadžić chịkọtara ọtụtụ n'ime uri banyere Prince Lazar n'akụkụ ebe obibi ndị mọnk dị na Fruška Gora, karịsịa n'ihi na a kwagara oche nke Chọọchị Ọtọdọks nke Serbia ebe ahụ mgbe Nnukwu Nkwagharị nke ndị Serbia gasịrị.

 Nkwanye ùgwù na ihe ncheta 
Onye na-akọ akụkọ ihe mere eme Jovan Deretić chịkọtara ọrụ ya dị ka "N'ime afọ iri ise nke ọrụ ezughị ike ya, ọ rụzuru ihe dịka ụlọ akwụkwọ sayensị dum ga-arụzu".

A sọpụụrụ Karadžić na Europe niile. A họpụtara ya dị ka onye òtù nke òtù ndị gụrụ akwụkwọ dị iche iche na Europe, gụnyere Imperial Academy of Sciences na Vienna, Prussian Academy of Sciences na Russian Imperial Academy of Science. Ọ natara ọtụtụ nzere ọkankuzi. ma bụrụ onye ndị eze Russia na Austro-Hungary, Eze Prussia,  Order of Prince Danilo I  na Russian academy of science chọrọ mma. UNESCO kwupụtara na afọ 1987 bụ afọ Vuk Karadzić. Kostić, Jelena (11 April 2018).  A kpọkwara Karadžić nwa amaala nsọpụrụ nke obodo Zagreb.

A na-achịkọta ebumnuche nsupe asụsụ Serbia nke oge a n'ikwu: Dee ka ị si ekwu ma gụọ ka e si dee ya. Ọ bụ ezie na a na-ekwukarị na okwu ahụ bụ Vuk Stefanović Karadžić kwuru ya na Serbia, ọ bụ n'ezie ụkpụrụ orthographic nke onye ọkà mmụta asụsụ German na ọkà mmụta asụsụ Johann Christoph Adelung chepụtara. Karadžić jiri ụkpụrụ ahụ naanị iji kwalite mgbanwe asụsụ o mere.

 Ọrụ 

 Mala prostonarodna slaveno-serbska pesnarica, Vienna, 1814
 Pismenica serbskoga jezika, Vienna, 1814
 Narodna srbska pjesnarica II, Vienna, 1815
 O Vidakovićevom romanu, 1817
 Srpski rječnik istolkovan njemačkim i latinskim riječma (Serbian Dictionary, paralleled with German and Latin words), Vienna, 1818
 O Ljubibratićevim prevodima, 1820
 Narodne srpske pripovjetke, Vienna, 1821, supplemented edition, 1853
 Narodne srpske pjesme I-V, Vienna and Leipzig, 1823–1864
 Luke Milovanova Opit nastavlenja k Srbskoj sličnorečnosti i slogomjerju ili prosodii, Vienna, 1823
 Mala srpska gramatika, Leipzig, 1824
 Žizni i podvigi Knjaza Miloša Obrenovića, Saint Petersburg, 1825
 Žitije Ajduk-Veljka Petrovića, 1826
 Danica I-V, Vienna, 1826–1834
 Žitije Đorđa Arsenijevića, Emanuela, Buda, 1827
 Prvi srpski bukvar, 1827
 Miloš Obrenović, knjaz Srbije ili gradja za srpsku istoriju našega vremena, Buda, 1828
 Prva godina srpskog vojevanja na daije, 1828
 Kao srpski Plutarh, ili žitija znatni Srbalja, 1829
 Druga godina srpskog vojevanja na daije, 1834
 Narodne srpske poslovice i druge različne, kao i one u običaj uzete riječi, Cetinje, 1836
 Montenegro und die Montenegriner: ein Beitrag zur Kenntnis der europäischen Türkei und des serbischen Volkes, Stuttgart and Tübingen, 1837
 Odgovori Jovanu Hadžiću – Milošu Svetiću na njegove Sitnice jezikoslovne (1839) and Utuke (1843, 1847)
 Odgovor na laži i opadanja u «Srpskom ulaku», 1844
 Pisma Platonu Atanackoviću, Vienna, 1845
 Kovčežić za istoriju, jezik i običaje Srba sva tri zakona ("A Case of History, Language and Traditions of Serbs of all three Creeds"), Vienna, 1849
 Primeri Srpsko-slovenskog jezika, Vienna, 1857
 Praviteljstvujušči sovjet, Vienna, 1860
 Srpske narodne pjesme iz Hercegovine, Vienna, 1866
 Život i običaji naroda srpskog, Vienna, 1867
 Nemačko srpski rečnik, Vienna, 1872
 Sunce se djevojkom ženi

Nsụgharị:

 Agba Ọhụrụ, Vienna, 1847

 Hụkwa 

 Nkwekọrịta edemede Vienna
 Ebe Ngosi Ihe Mgbe Ochie nke Vuk na Dositej

 Ndị nwere njikọ chiri anya na ọrụ Karadžić 


 Edensibịa 

 Ịgụrụ Gawa 


 [Ihe e dere n'ala ala peeji] Vuk Stefanović Karadžić: Onye ọsụ ụzọ na Onye na-aga n'ihu na-akpali akpali nke Yugoslav Folkloristics. Western Folklore 30.1: peeji nke 19-32. 

 Skerlić, Jovan, Istorija Nove Srpske Književnosti/History of New Serbian Literature (Belgrade, 1914, 1921) peeji nke 239-276.

 Vuk, Karadzic Ọrụ, akwụkwọ XVIII, Belgrade 1972.



 Njikọ mpụga 


 Akụkọ ndụ (n'asụsụ Serbian) 
 Encyclopedia of World Biography si Bookrags.com (n'asụsụ Bekee) (in English)
 Works by Vuk KaradžićnaỌrụ Gutenberg
 Works by or about Vuk KaradžićnaEbe Ndebe Ihe Ochie n'Intanet
 Ntọala Vuk (n'asụsụ Serbian) 
 Ọbá akwụkwọ Vuk Karadžić n'ịntanetị na Project Rastko (n'asụsụ Serbian) 
 Jernej Kopitar dị ka onye na-eme atụmatụ maka mgbanwe Karadžić nke asụsụ edemede PDF (n'asụsụ Serbian) 

Otú:Pages with unreviewed translations