Ferenc Kazinczy

Ferenc Kazinczy (Hungarian: [ˈkɒzintsi ˈfɛ grent͡s]), (n'asụsụ Bekee ochie: Francis Kazinczy,  October 27, 1759 - August 23, 1831) bụ onye edemede Hungary, onye na-ede uri, onye na-eme nsụgharị, onye na-emezigharị asụsụ, na onye aka ya dị na iweghachite asụsụ na akwụkwọ ọgụgụ Hungary na mmalite nke narị afọ nke iri na itoolu.  Taa, a na-ejikọta aha ya na Mgbanwe Asụsụ sara mbara nke narị afọ nke iri na itoolu, mgbe e mepụtara ma ọ bụ mee ka ọtụtụ puku okwu dịghachi ndụ, na-enyere Asụsụ Hungary aka iso ọganihu sayensị wee ghọọ asụsụ gọọmentị kwadoro nke mba ahụ na 1844. Maka ọrụ ya n'asụsụ na n'ide akwụkwọ, a na-ewere ya dị ka otu n'ime ndị guzobere ọdịbendị nke Oge Mgbanwe Hungary tinyere Dávid Baróti Szabó, Ferenc Verseghy, György Bessenyei, Mátyás Rát na János Kis.

 Ndụ 

 Afọ ndị mbụ 
A mụrụ Ferenc Kazinczy na Érsemjén, Bihar, Hungary (nke bụ Şimian, Romania taa). Nna ya, József Kazinczy de Kazincz (1732-1784) si n'ezinụlọ ochie a ma ama ma rụọ ọrụ dị ka onye majie na Abaúj County. Nne ya bụ Zsuzsanna Bossányi de Nagybossány (1740-1812). Ferenc nwere ụmụnne nwoke anọ na ụmụnne nwanyị anọ. Ruo mgbe ọ dị afọ asatọ, nna nne ya, Ferenc Bossányi, onye notary nke Bihar County na onye nnọchi anya ndị omeiwu zụlitere ya, ebe ọ na-anụghị okwu mba ọzọ ọbụla n'ime afọ asaa mbụ ya.

O dere akwụkwọ ozi ndị mbụ ya na Disemba 1764 nye ndị mụrụ ya bi na Alsóregmec n'oge ahụ. N'afọ 1766, nwanne nne ya dara ọrịa, ya mere ha kwagara Debrecen nọọ ebe ahụ ọnwa atọ maka ịnata ọgwụgwọ. Kazinczy gụrụ akwụkwọ n'oge ahụ na College of Debrecen.  Mgbe nwanne nne ya nwụsịrị, ọ laghachikwuuru nne na nna ya ebe ọ mụtara asụsụ Latin na German site n'aka nwa akwụkwọ College of Késmárk (nke bụ Kežmarok, Slovakia taa). Nna ya gụrụ akwụkwọ nke ọma ma nwee nghọta, nke na-enwe mmetụta a na-adịghị ahụkebe, nwere obi ụtọ n'ebe nwa ya nwoke nọ, ya mere ọ kụzikwaara ya ihe ma soro ya kwurịta okwu na Latin na German. Kazinczy gara n'ihu na ọmụmụ asụsụ ya na Késmárk na 1768 na klas nkwadebe. 
áká_èkpè|thumb|247x247px|Foto nke Zsuzsanna Bossányi de Nagybossány (1740-1812), nne Ferenc Kazinczy
Nna ya, József Kazinczy, chọburu na mbụ ka Ferenc bụrụ onye ọlụagha, mana nguzogide Ferenc na mmepe nke nkà ya ndị ọzọ karịsịa nke ịsụ asụsụ mere ka ọ pụọ na ebumnuche ya, mgbe ahụ ọ chọzie ịhụ nwa ya nwoke dị ka onye edemede. Otú ọ dị, nna ya ahụ, dị ka onye nkuzi bu okpukperechi n'isi, ghọtara n'okpuru ọrụ nke onye edemede bụ nke okpukpe, ya mere o nyere nwa ya nwoke dị afọ iri na anọ iwu ka ọ sụgharịa akwụkwọ edemede Christian Für撤ott Gellert banyere okpukpe site na Latin gaa na Hungary. Ma ọ bụghị ya, nna ya ahụ nyere nwa ya nwoke agụmakwụkwọ dị elu: Ferenc gụrụ akwụkwọ n'asụsụ mba ọzọ, nwere ike ịme nká na egwu dị mma, maka ịhụ ụwa, ọ kpọtara ya na nzukọ obodo yana n'oge nri ehihie nke eze ukwu, Josef nke Abụọ mgbe onye ọchịchị ahụ mere njem nleta Sarospatak. N'afọ 1774, nna ya ahụ gbara nwa ya nwoke ume ka ọ gaa n'ihu na ntụgharị ya, mana Ferenc họọrọ iji oge ya na-agụ Ágis tragédiája (1772) nke György Bessenyei, Kártigám (1772) na ọrụ belles-lettres ndị ọzọ. Ọ gbasara ihe ọmụma ya site na idylls nke Solomon Gessner na uri nke Virgil, Horace, Anacreon.

O leghaaraghị ọmụmụ ihe nkà mmụta okpukpe ya anya, ọbụnakwa n'ụlọ ha na-adị arụrịta ụka ugboro ugboro banyere isiokwu nkà mmụta okpukpe n'oge nri ehihie na nri abalị. Mgbe nna ya nwụsịrị na 1774, ọ gara n'ihu na ntụgharị De religione nke Christian Fürchtegott Gellert ruo mgbe onye nkuzi nkà mmụta okpukpe ya ahapụ ya ime ya n'ihi na ọ hụrụ n'ọrụ Gellert siri ike ịkọwa. Ferenc ji nwayọọ nwayọọ gbanwee site na nkà mmụta okpukpe gaa n'isiokwu ndị ọzọ na nke mba ma kwadebe nkọwa dị mkpirikpi nke mba ahụ. 'Three small Mirrors' nke István Losonczi Hányoki bụ ihe atụ maka ọrụ ya. Ọ bụ nchịkọta ụmụaka mere nke aha ya bụ Ọdịdịala nke Hungary... , nke o mechara kọwaa dị ka "nke edere na mberede" ma bipụta ya na Kassa, Hungary (nke bụ Kosice, Slovakia taa) na ego nne ya n'afọ 1775. 

 Sárospatak (1769-1779) 
áká_ịkẹngạ|thumb|250x250px|Ọbá akwụkwọ nke kọleji nke Sárospatak ebe Kazinczy nọrọ na-agụ ma na-amụta ihe
Na Septemba 11, 1769, ọ ghọrọ nwa akwụkwọ na College nke Sarospatak ebe ọ kụziiri onwe ya Grik oge ochie. Ọ gụrụ nkà ihe ọmụma na iwu n'ime afọ ndị mbụ ya. N'afọ 1773, ọ malitere ịmụ ikwu okwu. Ọbụna n'otu afọ ahụ n'ọnwa Disemba, ọ kelere General Count Miklós Beleznay dị ka onye òtù ndị nnọchi anya ekele nke kọleji ahụ na Bugyi na oriri pụrụ iche maka inye ego maka iwu kọleji ahụ. Mgbe ahụ Kazinczy hụrụ Pest na nke mbụ ya. Ruo n'afọ 1775 ọ nọ na-aga ọmụmụ nkà mmụta okpukpe na kọleji ahụ ma site n'aka onye agha French bịara Sarospatak mụta French.

Ọ sụgharịrị akụkọ dị mkpirikpi nke György Bessenyei dere n'asụsụ German, , gaa n'asụsụ Hungary ma bipụta ya n'afọ 1776 na Kassa n'aha Az amerikai Podoc és Kazimir keresztyén valõ megtérése (pụtara: mgbanwe nke onye Podoc na Kazimir gaa na okpukpe ndị na-ese ụzọ Kraịst). Ọ gwara nne ya maka nsụgharị ya. Ọrụ a gwara ya banyere Deism na ụkpụrụ nke nnwere onwe okpukpe. Na nsụgharị ya, Kazinczy jiri okwu világosság (nke pụtara nghọta, ido anya) mee ihe na nke mbụ n'akụkọ mmalite nke asụsụ Hungary. Bessenyei nabatara ya, nzaghachi ya bụụkwaara ihe na-akpali mmụọ nye Kazinczy. Kazinczy ghọtara nzaghachi Bessenyei dị ka akwụkwọ ozi na-atọhapụ ọrụ onye edemede. Obi dị ya ụtọ ịchọta mmekọrịta ya na otu n'ime ndị edemede a ma ama na akwụkwọ edemede Hungary nke oge ahụ. Mana Kazinczy aghọghị onye na-eso ụzọ Bessenyei, n'ihi na Bessenyeu dị ka onye ndọrọ ndọrọ ọchịchị na onye ọkà ihe ọmụma omenala etozughị ọrụ ya nke ukwuu nke na o nwere ike ịmepụta ụlọ akwụkwọ edemede.

Nwanne nna Ferenc bụ onye òtù ndị nnọchi anya Zemplén County na Vienna n'ụlọ ikpe eze, o wee kpọrọ Kazinczy na-eto eto na-aga. Njem a nwere mmetụta dị ukwuu n'ebe ọ nọ. Ọ bụ oge mbụ Kazinczy hụrụ obodo eze ukwu ahụ, nke ọmarịcha nchịkọta ya, ọkachasị foto ya, masịrị ya kpamkpam.

N'oge ahụ, Kazinczy gbasoro echiche Solomon Gessner, Christoph Martin Wieland na Dávid Baróti Szabó. O mechara nweta nsụgharị Sándor Báróczi nke  (English: Moral tales) nke Jean-François Marmontel site n'aka onye na-elekọta ọ́bá akwụkwọ nke Sarospatak, nke ghọrọ akwụkwọ kachasị amasị ya, ọ ma mesịa were ya gaa mkpọrọ. Ya mere, o kpebiri ịchọta ụzọ iji tinye okpueze n'ọrụ Báróczi. Ihe masịrị ya bụ ọmarịcha ụdị ọhụrụ ahụ, nhazi nke ahịrịokwu n'ụzọ na-adakọ, nkwụsi ike na ịdị ọcha nke asụsụ ahụ dị nkenke dị egwu, na ịdị n'ụdị ijuanya French nke mere ka ndị ka malitere ịgụ akwụkwọ ọhụrụ ghara ịghọta nsụgharị ahụ n'ezie. O gosiri Kazinczy ihe nlereanya maka ịzụlite akwụkwọ edemede mara mma nke Hungary. N'ihi ya, mgbe Bessenyi kpaliri ya, ọ chọpụtara akataka ya dị ka onye nsụgharị na onye na-azụlite asụsụ Hungarian."Tanulóévek és pályakezdés (1759–1789)". mek.oszk.hu.

 Kassa (1779-1780) 
áká_ịkẹngạ|thumb|250x250px|Ferenc Kazinczy biri na Kassa n'oge ọ na-arụ ọrụ dịka ọkaiwu (1779-1780) ma mesịa bụrụ onye nnyocha agụmakwụkwọ (1785-1790).
Mgbe ọ gụsịrị akwụkwọ ya, ọ gara Kassa na Septemba 9, 1779, izute Sámuel Milecz, onye ọkàiwu nke Tolna County, ebe o nwetara akara ugo mmụta iwu ya ma zute onye mbụ ọ hụrụ n'anya, Erzsébet Rozgonyi na otu n'ime ndị ọ na-elegara ya, Dávid Baróti Szabó. Ọ nọrọ ebe ahụ ruo n'Ọktoba 18."Kazinczy Ferenc - Pályám Emlékezete published by Debreceni Egyetemi Kiadió 2009" (PDF). Archived from the original (PDF) on 2017-10-09. Retrieved 2017-10-08.

Nsogbu ya na k'O si hụta ụwa mere n'oge ọ nọrọ na Kassa. Ọ tụgharịrị azụ ya nye edemede okpukpe na ọmụmụ nkà mmụta okpukpe "na-abaghị uru". N'agbata afọ 1779 na 1781 Kazinczy sonyeere ndị nkịtị, echiche deist nke okpukpe nke na-enweghị nkwenkwe. Okpukpe nka nke ịma mma dochiri ahụmịhe okpukpe furu efu. Ịnụ ọkụ n'obi ya maka ịma mma ghọrọ ihe na-atọ ya ụtọ, na-eri àgwà ya niile na k'O si ahụta ụwa. N'otu oge na 1780 ọ malitere nnukwu akwụkwọ edemede mbụ ya, nsụgharị nke ihe odide Solomon Gessner na ndị ọzọ. N'oge na-adịghị anya mgbe nke ahụ gasịrị, o bipụtara Siegwart na nsụgharị n'asụsụ Hungary na 1783. N'ihi nsụgharị ya, ya na ọtụtụ ndị edemede mba ndị ọzọ zutere ma soro Gessner, Johann Kaspar Lavater na Daniel Chodowiecki na-ederịta akwụkwọ ozi. Njikọ ya na ndị ọkà mmụta a ma ama na Europe nwere mere ka ọ chee na a họọrọ ya. Ya mere, mgbe Rousseau gasịrị, o kwupụtara nkewa nke ya pụọ na ndị nkịtị."Tanulóévek és pályakezdés (1759–1789)". mek.oszk.hu.

Ka ọ dịgodị, na 1779, ọ zutere Miklós Révai na Nagyvárad, Hungary (bụ Oradea, Romania taa). Révai bụ onye ọkà mmụta asụsụ nke mere ka nnyocha nke okwu dị ka iwu nke ọdịdị dị n'asụsụ Hungary. Ha ghọrọ ndị enyi ma na-ekerịta echiche nke ha banyere akwụkwọ na ụtọ asụsụ.

 Eperjes (1781-1782) 
áká_ịkẹngạ|thumb|287x287px|Foto nke Ferencz Kazinczy site na 1780
N'etiti Jenụwarị 11, 1781 na Jun 2, 1782, ọ gara n'ihu na-arụ ọrụ iwu na Eperjes, Hungary (bụ Prešov, Slovakia taa). E wezụga ọrụ ya, ọ na-etinyekwa oge dị ukwuu na nkà: ịgba egwú, ịkpọ ọjà, ise ihe, ise ihe penti na ịgụ ihe. Ndị kacha amasị ya bụ ndị edemede German. N'oge ọ nọ na Eperjes ọ hụrụ "nwa agbọghọ gụrụ akwụkwọ", nwa nwanyị Ninos Steinmetz n'anya, onye nwere mmetụta dị ukwuu n'ebe ọ nọ."Kazinczy Ferenc - Pályám emlékezete published by Debreceni Egyetemi Kiadó, 2009" (PDF). Archived from the original (PDF) on 2017-10-09. Retrieved 2017-10-08.

 Ọrụ ọkaiwu (1783-1785) 
áká_èkpè|thumb|262x262px|Kazinczy na-eto eto
N'afọ 1783 ọ laghachikwuuru nne ya na Alsóregmec, onye gbara ya ume ka mee njem gakwuru Baron Lőrinc Orczy na Tarnaörs iji nabata ọrụ dị ka onye odeakwụkwọ nsọpụrụ. N'abalị iri na atọ n'ọnwa Ọktoba n'afọ 1784, e weere ya n'ọrụ a, ọ ma mesịa bụrụ onye majie na Abaúj County n'otu ọnwa ahụ. N'abalị iri abụọ na itoolu n'ọnwa Nọvemba, ọ nwetakwara ọkwa osote onye na-ahụ maka akwụkwọ ikike na Zemplén County, mana ya na onye isi na-ahụ maka akwụkwọ ikike nwere nghọtahie, ya mere ọ fọrọ nke nta ka ọ bụrụ ozugbo ka ọ pụrụ n'ọkwa a.

Count Lajos Török, nna nke onye ga-abụ nwunye Ferenc, bụ onye isi nchịkwa nke Kassa School District na Nnukwu onye isi nke Masonic lodge nke Miskolc na enyi Kazinczy. Na Jenụwarị 16, 1784, Lajos kpọọrọ Kazinczy n'etiti ndị òtù ụlọ ahụ. Dị ka onye òtù Freemason, Kazinczy matara ọtụtụ ndị nwere ọgụgụ isi dị ka Angelo Soliman na Ignaz Born.

 Afọ ndị sochirinụ 
áká_èkpè|thumb|200x200px|Ụlọ ime obodo ya na Széphalom
Mgbe a tọhapụrụ ya n'agbụ, ndị edemede ibe ya ji obi ụtọ nabata ya. Mana Kazinczy si n'ihu ọha pụọ.

Mgbe a tụrụ ya mkpọrọ, ọnụ ahịa ihe onwunwe ya bụ ihe dị ka puku forints iri abụọ, nke e mefuru akụkụ dị ukwuu n'efu oge ọ bụ onye a dọọrọ n'agha. O nweghị ihe ọzọ o nwere ma ọ bụghị ubi vaịn ya na úgwú ya dị na Kisbányácska dị nso na Sátoraljaújhely nke ọ kpọrọ Sephalom (pụtara: Úgwú mara mma). N'oge oyi nke 1804 ọ dasiri ọrịa ike ọzọ, mana O nwere isioma, József Szentgyörgyi, onye isi dọkịta nke Debrecen, gwọrọ ya n'otu afọ ahụ. Szentgyörgyi ghọrọ enyi ya, nke mere na ha na-edegara ibe ha akwụkwọ ozi nke ukwuu n'afọ ndị sochirinụ.

N'afọ 1806, ọ gara biri na Széphalom, ebe ọ bụ naanị ọnụ ụlọ atọ dị njikere site na nnukwu ụlọ ọhụrụ ahụ. Ịhụnanya o nwere n'ebe nne ya nọ yana ọṅụ ya maka ezinụlọ na-eto eto kwụrụ ụgwọ maka nhụjuanya ndị na-akwụsịbeghị na ntọhapụ ya. Ọ nọ na-enwe nsogbu ego kwa mgbe, ebe ọ bụ na mgbe a tụrụ ya mkpọrọ, o wepụchara ego niile dị n'akaụntụ ndị a na-ebo ya ebubo, ma o mesịa zụlite ụmụ ya.
áká_ịkẹngạ|thumb|250x250px|Ụlọ ili nke Ferenc Kazinczy na Széphalom, Sátoraljaújhely, bụ nke Miklós Ybl wuru na 1873. 
N'oge na-adịghị anya mgbe nke ahụ gasịrị, ọ lụrụ Sophie Török , nwa nwanyị nke onye bụbu onye nkwado ya, wee laa ezumike nká na obere ala ya na Sephalom ma ọ bụ "Fairhill", nso Sátoraljaújhely (Széphalom bụ akụkụ nke Sátoraljaukhhely), na mpaghara Zemplén. N'afọ 1828, o keere òkè dị ukwuu na nzukọ ndị e nwere maka nguzobe ụlọ akwụkwọ Hungary, na ngalaba akụkọ ihe mere eme nke ọ ghọrọ onye otu mbụ. Ọ nwụrụ na ọgbụgbọ na Széphalom.

 Ihe Ncheta 
Kazinczy, nke a maara maka inwe nnukwu ọdịdị ịma mma, sitere na mkpali n'ebe ọ dị ukwuu nke Lessing, Goethe, Wieland, Klopstock, Ossian, La Rochefoucauld, Marmontel, Molière, Metastasio, Shakespeare, Sterne, Cicero, Sallust, Anacreon, na ọtụtụ ndị ọzọ. O dezigharịkwara ọrụ nke Sándor Báróczi  (Pest, 1812, mpịakọta asatọ) na nke onye na-ede uri Zrínyi (1817, mpịakọta abụọ), na uri nke Dayka (1813, mpịakọ atọ) na nke John Kis (1815, mpịakọta atọ).

E bipụtara mbipụta ya a chịkọtara ọnụ nke ọrụ ya, nke nwere ọtụtụ nsụgharị, na Pest, 1814-1816, na mpịakọta itoolu. Mmepụta ndị mbụ (Eredeti Munkái), nke ọtụtụ n'ime ha bụ akwụkwọ ozi, bụ nke Joseph Bajza na Francis Toldy dezigharịrị na Pest, 1836-1845, na mpịakọta ise. Mbipụta nke uri ya pụtara na 1858 na 1863. 

N'afọ 1873, e wuru ụlọ ncheta neo-classicistic (ulọ ili) na ebe ili ozu na Sephalom na ncheta ya, dabere na atụmatụ nke onye na-ese ụkpụrụ ụlọ Miklós Ybl. Taa ọ bụ nke ọ́bankà Ottó Herman. E buuru n'uche iwu Ọ́bankà nke asụsụ Hungary ebe a, nke a tọrọ ntọala ya n'ogige ntụrụndụ ahụ.

 Akwụkwọ  Ndị O Dere 
Tövisek bụ virágok 1811. Poétai episztola Vitkovics Mihályhoz 1811. Ortológus bụ neológus nálunk bụ ihe na-eme n'afọ 1819.

 Ihe ngosi Foto 

 Akwụkwọ Ọgụgụ 

 Klasszikus Magyar Irodalmi Textológiai Kutatócsoport (Hungarian Academy of Sciences - University of Debrecen) : Kazinczy Ferenc összes művei Elektronikus kritikai kiadás
 Ferenc Kölcsey : Emlékbeszéd Kazinczy Ferenc felett. A Magyar Tudós Társaság Évkönyvei. I. köt. Pest, 1833.
 Ferenc Toldy : Kazinczy Ferenc és kora. I. köt. Pest, 1859.
 Richárd Szabó : Kazinczy-album. Pest, 1860.
 Antal Csengery : Történelmi tanulmányok. II. köt. Pest, 1870
 Ferenc Toldy : A magyar költészet kézikönyve. III. köt. 2. kiad. Budapest, 1876.
 Pál Gyulai : Emlékbeszédek. Budapest, 1879.
 Péter Gerecze : Kazinczy Ferenc vallási és bölcseleti nézetei. Pécs, 1881.
 Jenő Andrássy : Kazinczy Ferenc életrajza. Pozsony, 1883.
 István Nagy : Kazinczy és Debrecen. Karcagi ref. gimnázium értesítője. 1888.
 Károly Széchy : Kazinczy otthon. Erdélyi Múzeumegylet Kiadványai. Kolozsvár, 1888.
 Károly Széchy : Kazinczy és Döbrentei. Kolozsvár, 1889.
 Zsolt Beöthy : Horatius és Kazinczy. Budapest, 1890.
 Sándor Imre : Kazinczy iskolai inspektorsága. Budapesti Szemle. 1895. évf.
 József Szinnyei : Magyar írók élete és munkái. V. köt. Budapest, 1897.
 János Váczy : Kazinczy Ferenc. Képes magyar irodalomtörténet. Szerk. Beöthy Zsolt és Badics Ferenc. I. köt. 3. kiad. Budapest, 1906.
 Jenő Vértesy : Kazinczy jelentősége. Irodalomtörténeti Közlemények, 1906. évf.
 Gyula Baros : Kazinczy Ferenc és Radvánszky Teréz. A Kisfaludy-Társaság Évlapjai. Új folyam. 42. köt. Budapest, 1908.
 Gusztáv Heinrich : Kazinczy Ferenc és az Akadémia. Akadémiai Értesítő. 1909. évf.
 Gyula Viszonta : Kazinczy Ferenc működése az Akadémiában. U. o. 1909. évf.
 Gyula Viszonta : Széchenyi és Kazinczy. U. o. 1909. évf.
 János Váczy : Kazinczy Ferenc. Budapest, 1909.
 Balázs Horváth : Kazinczy Ferenc kassai szereplése. Kassai premontrei gimnázium értesítője. 1910
 János Váczy : Kazinczy Ferenc ősei. Turul, 1912. évf.
 János Váczy : Kazinczy Ferenc és kora. I. köt. Budapest, 1915.
 Gyula Borz : Kazinczy írói összeköttetései fogsága idejéig. Esztergom, 1916.
 György Kristóf : Kazinczy Erdélyben. Pásztortűz. 1927. évf.
 József Perényi : Aranka György és Kazinczy Ferenc. Erdélyi Irodalmi Szemle. 1927. évf.
 Géza Hegyaljai Kiss : Ismeretlen érdekességek Kazinczyról. Irodalomtörténet, 1928. évf.
 Géza Hegyaljai Kiss : Kazinczy Ferenc mint levéltáros. U. o. 1928. évf.
 Béla Hencze : Kazinczy és a francia felvilágosodás. Budapest, 1928.
 István Harsányi : Elégették-e Kazinczy Ferenc iratait 1790-ben? Irodalomtörténeti Közlemények. 1928. évf.
 Antal Meszlényi : Kazinczy Ferenc fogsága. Magyar Kultúra. 1928. évf.
 Dezső Szabó : A herceg Festetics-család története. Budapest, 1928.
 János Czeizel : Kazinczy Ferenc élete és működése. I. köt. Budapest, 1930.
 Károly Csahihen : Pest-Buda irodalmi élete 1780–1830.
 Gyula Farkas : A magyar romantika. Budapest, 1930.
 Zoltán Hegedüs : Kazinczy-ünnepély 859-ben és a Kazinczy-alap története 1870-ig. Irodalomtörténeti Közlemények. 1930. évf.
 János Czeizel : Kazinczy és Kölcsey. Szegedi áll. Baross Gábor reáliskola értesítője. 1931.
 Béla Dornyay : Kazinczy Ferenc és Tata-Tóváros. Tata, 1931.
 Albert Kardos : Ott volt-e Kazinczy a Csokonai temetésén? Debreceni Szemle. 1931. évf.
 Gábor Halász : Kazinczy emlékezete. Napkelet. 1931. évf.
 János Horváth : Kazinczy emlékezete. Budapesti Szemle. 1931. évf.
 László Négyesy : Kazinczy pályája. Budapest, 1931.
  1932.
 Rezső Gálos : Kazinczy és a győri csata emléke. Győri Szemle. 1932. évf.
 Ferenc Jenei : Kazinczy útja Pannonhalmára. U. o. 1932. évf.
 József Gulyás : Kazinczy mint gyüjtő. Debreceni Szemle, 1932. évf.
 György Kristóf : Kazinczy és Erdély. Az Erdélyi Múzeum-Egyesület 1931. évi vándorgyűlésének emlékkönyve. Kolozsvár, 1932.
 Vilmos Tolnai : Egy Kazinczy-ereklye. Irodalomtörténeti Közlemények. 1932. évf.

 Edensibịa 

Otú:Pages with unreviewed translations