Hedina Tahirović-Sijerčić

Hedina Tahirović-Sijerčić (akpa na 11 Nọvemba 1960) bụ onye nta akwụkwọ Bosnian Gurbeti Romani, onye mgbasa ozi, onye edemede, onye ntụgharị, onye na-eme na onye nkuzi, nke bi na Canada ugbu a.  Ọ bụ onye mgbasa ozi mgbasa na redio na-ewu ewu na Bosnia na Herzegovina, ma ihe ọmụmụ onye edemede, na-akpa akwụkwọ, uri, na-eme ihe mere eme.  Ọ bụ onye ọka nke akara Gurbeti nke Romani ma bipụta ọtụtụ akwụkwọ ọkọwa okwu na ihe ngosi nke akwụkwọ ochie, ọ na-arụsi ọrụ ike na ike iji edidi Romani.  Ihe odide ya enwetala ọtụtụ na Poland, Croatia, na Sarajevo.

 Mbido ndụ na agụmakwụkwọ 
A anim Tahirović-Sijerčić na Sarajevo na 11 Nọvemba 1960 ma bụrụ onye Gurbeti Romani.[1]  Ọ akwụkwọ akwụkwọ na Mahadum nke Sarajevo, akwụkwọ akwụkwọ na 1985, wee akara akara ugo ozi ọzọ na nkuzi na Mahadum nke Tuzla .  [2] Okwara Magister Diploma site na Center for Interdisciplinary Postdiploma Studies and Gender Studies na Mahadum Sarajevo.  Mgbe ọ kwagara Canada, ọ nzere nkuzi ọzọ site na Ontario College of Teachers.  Ọkà diploma Doctoral na Mahadum Belgrade . 
 Ọrụ 
N'afọ 1980, Tahirović-Sijerčić izi redio na ike ama na Bosnia-Herzegovina.  Site na 1986 ruo 1992, ọ bụ onye isi nchịkọta nke mmemme redio a ma ama, Lačho džive, Romaleni, (tr: Have a good day, Roma people) ma n'etiti 1991 na 1992, ọ bụ Malavipe (tr: Meetings), mmemme TV Sarajevo.[1][2]  Ọ bụ onye mbụ na ihe nkiri nkiri na ebe nke Romani sitere na Bosnia-Herzegovina.[3]  Ọ bụ ọrụ iji guzobe ikike nke ndị Romani, na International Romani Union.
N'afọ ndị 1990, mgbe ọ kwagara Canada, ọ ahụmahụ ị maka Toronto District School Board, mgbe ọ na-ede akpụkpọ ifo na uri.[1]  Akwụkwọ ndị ọ akwụkwọ akwụkwọ ndị e dere na Gurbeti, Bosnian, na Bekee.[2]  O dere akwụkwọ ise na ndị nke abụọ uri.  [2] Ụbọchị ya enwetala ọtụtụ nri na ihe nrite, nri Ferenc Sztojka Prize, Golden Pen of Papusza na Freedom Award site na International Peace Center na Sarajevo.[2]  Ọ asụsụ ihe odide nke ya n'asụsụ Bekee na German, yana idezi akwụkwọ ndị Romani ikike.[3]  Ọ bụ onye isi nchịkọta nke Romano Lil, magazin maka ndị Canada-Romani, site na 1998 ruo 2001. 

Tahirović-Sijerčić na-edekwa akụkọ na-abụghị akụkọ ifo, ma lekwasịrị anya karịsịa n'ịdekọ omenala Romani na nyocha olumba Gurbeti.  O bipụtala mkpokọta atọ nke akụkọ ifo na akụkọ ọdịnala Romani, ọtụtụ akwụkwọ ọkọwa okwu nke olumba Gurbeti, akụkọ ndụ nna ya, na akụkọ ndụ.[1]  Ọ kuziri asụsụ Romani, omenala na akwụkwọ na Mahadum Zagreb.[2][3]  Na 2014 ruo 2020, a họpụtara ya na kọmitii ndị ọkachamara ka ọ nye ndụmọdụ Council of Europe na European Charter for Regional and Minority Languages ​​na Bosnia na Herzegovina.

 Onyinye na nsọpụrụ 

 2009: Book Prize, "Ọrụ kachasị mma" maka akwụkwọ "Olee otu Chineke si mee Roma / Sar o Devel cherda e Rromen" na XXI Book Fair na Sarajevo. Archived from the original on 2022-02-23. Retrieved 2022-02-23.
 2010: The Golden Pen of Papusza" na Tarnow, Poland
 2011: Onyinye "Nnwere Onwe" maka nkwalite na nkwenye nke ikike mmadụ na BiH na ụwa (Nagrada Sloboda) site na International Center for Peace na Sarajevo 
 2011: Ihe nrite maka ọrụ ndụ ya niile na uri na asụsụ Romani "Ferenc Sztojka", na Zagreb, Croatia 
 2022: Ihe nrite akwụkwọ maka ndị na-ebipụta akwụkwọ na onye nchịkọta akụkọ, "Nchebe na mmelite nke ihe nketa akwụkwọ" maka akwụkwọ "Rade Uhlik - Rromane paramiča / Romske__ayr____ayr____ayr__ /" Zbirka I i Zbirka II (2020, 2021) na XXXIII Book Fair na Sarajevo

 Ndụ onwe onye na ime ihe ike 
N'afọ ndị 1990, ọ kwagara Germany ma sere gaa Canada, ma anụ ahụ, ọ na-arụsi ọrụ ike n'ịkwado ikike nke ndị Romani na ichekwa na idebe Romani.[1]  Ọ na-asự ọtụtụ, akpọ Bosnian, Romani (Gurbeti), Bekee na German.[2]  N'afọ 2017, ọ bịanyere aka na njem na Asụsụ Ndị Croatia, Serbia, Bosnia Ndị Montenegro.[3]  N'afọ 2009, ọ bụ isiokwu nke ihe nkiri, Hedina, ịhụ ndụ ya, nke Zoran Kubura duziri..Books, Magoria. "Magoria Books: A Brief Biography and Bibliography of Hedina Tahirović Sijerčić". magoriabooks.com. Retrieved 2022-02-23.

 Akwụkwọ 

 1999. Onye nchịkọta akụkọ, Canadian Romani Pearls (Kanadake Romane Mirikle) (Roma Community and Advocacy Centre, Canada) 
 2001. Onye ntụgharị, Na dzanen aver, gova si amaro dzuvdipe (Olee Otu Anyị si ebi ndụ) (Medica Zenica-Infoteka, Bosnia - Herzegovina) 
 2004. Onye ntụgharị, Romany Legends.  (London: Turnshare) [N'asụsụ Bekee na German]
 2007. Dukh / Pain (Toronto: Magoria Books) 
 2008. Onye ntụgharị, The Little Prince nke Antoine de St. Exupery (n'asụsụ Romani) (Okwu Bosnian, Bosnia - Herzegovina) 
 2008. Stare romske bajke i price (Akụkọ ọdịbendị Romani oge ochie na akụkọ ọdịnala) na Bosnian & Romani (Okwu Bosnian, Bosnia - Herzegovina) 
 2009.  Romane Paramicha Akụkọ na Akụkọ ifo nke Gurbeti Roma  (Toronto: Magoria Books)  
 2009. Onye nchịkọta akụkọ, Like water/ Sar o Paj (ed.).  (Chandigarh, India: International Writers Association) 
 2009. Onye isi Romani bụ Penga.  (Toronto: Magoria Books) 
 2009. Ezinụlọ a na-adịghị ahụkebe.  (Toronto: Magoria Books) 
 2010. Karankochi-Kochi  (Toronto: Magoria Books) 
 2010. Čuj, osjeti efere /Ashun, hachar Dukh!  (Sarajevo: KNS) 
 2010. Shtar Phrala / Ụmụnne anọ.  (Toronto: Magoria Books). [Ihe osise nke akụkọ ụmụaka na Bekee na Romani].
 2010. Bosansko-romski na romsko-bosanski rječnik.  (Ọtụtụ: Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke) 
 2011. Azụ / Nwoke.  (Toronto: Magoria Books) 
 2011. Rom Dị ka Thunder.  (Toronto: Magoria Books) 
 2011. Romani Dictionary: Gurbeti-English/English-Gurbeti.  (Toronto: Magoria Books) 
 2012. Rom k'o Grom  (Sarajevo: KNS) 
 2016. Rodni identiteti u književnosti romskih autorica na空间ima bivše Jugoslavije.  (Ọtụtụ: Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke) 
 2017. A Romani Women's Anthology: Spectrum of the Blue Water.[Ihe e dere n'ala ala peeji]  (Toronto: Inanna Publications) 
 2019. Asụsụ na akwụkwọ nke ndị Rom n'ime nsụgharị na Western Balkans: Poetry in self-translation.  (Sarajevo: Dobra) 
 2019. Romani čhib: Posebni osvrti na jezik i kulturu Roma.  (Sarajevo: Dobra) 
 2020. Onye nchịkọta akụkọ, Rade Uhlik - Rromane paramiča/ Romske__ayr____ayr____ayr__. Zbirka I. (Sarajevo: Fond otvoreno društvo BiH i Zemaljski muzej BiH) 
 2021. Onye nchịkọta akụkọ, Rade Uhlik - Rromane paramiča/ Romske__ayr____ayr____ayr__. Zbirka nke Abụọ  (Sarajevo: Fond otvoreno društvo BiH na Zemaljski muzej BiH) 

 Ihe odide 

Otú:1960 births
Otú:Mmadụ ndi di ndụ