מהודו להודו

"מהודו להודו" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי בניה ברבי. השיר נכתב והולחן בידי ברבי ואסף אטדגי, והופק מוזיקלית בידי רון בקאל. הוא עוסק במסע רוחני, חיפוש עצמי וחזרה אל זהות, אמונה ושורשים אישיים, השיר נכלל באלבומו של ברבי "לשם יחוד".

 רקע 
השיר "מהודו להודו" נולד מתוך מסעותיו החוזרים של ברבי להודו ומתוך חוויותיו האישיות ב על פי הראיון לתוכנית "בחצי היורם" של יורם סוויסה ברדיו דרום, ברבי נוהג לנסוע להודו אחת לשנה, ובמהלך מסעות אלה הוא מקיים תהליכי חיפוש רוחני, התבוננות פנימית ויצירה מוזיקלית. לדבריו, במהלך אחד המסעות האחרונים לקח עמו חברים קרובים, ובהם הזמר אברהם טל ומנהלו האישי אטדגי, ושם נוצרה כמות גדולה של חומרים מוזיקליים. ברבי ציין בראיון כי בשנים האחרונות השתנתה תפיסתו ביחס למסעות ולמשמעותם. לדבריו, בעבר נזקק לנסיעה פיזית למקומות מרוחקים כדי לחוות תחושת שחרור ושקט פנימי, ואילו בהווה הוא מסוגל לחוות תחושה דומה גם באולפן ההקלטות או בסביבת מגוריו. תפיסה זו באה לידי ביטוי גם בשיר, המבטא מעבר מחיפוש חיצוני לחיפוש פנימי.

שיר לוי מאתר "סרוגים" ציינה כי השיר נכתב בעקבות מסעו האחרון של ברבי לגואה, שם פגש ישראלים המחפשים משמעות, שקט ותשובות רוחניות. המפגשים הללו חיזקו אצלו את התחושה כי החיפוש אחר משמעות מתקיים לעיתים דווקא רחוק מן הבית, אך מוביל בסופו של דבר לחזרה לשורשים.

 ניתוח מוזיקלי 
השיר נכתב והולחן בידי ברבי ואסף אטדגי. על העיבוד וההפקה המוזיקלית הופקד רון בקאל. ההפקה משלבת ביט עכשווי עם נגינות חליל, היוצרות תחושת מרחב, נדודים וחופש. העיבוד כולל גם ניחוח ים תיכוני ונגיעות המזכירות מוזיקה אירית, ובכלל זה שימוש בצלילי כינור. בריאיון ל"בחצי היורם" סיפר ברבי כי חלק מן החומרים לאלבום החדש, ובכללם "מהודו להודו", הוקלטו במסגרת עבודה קבוצתית באולפן "סולאיה", שבו שהו היוצרים יחד לפרק זמן ממושך. תהליך זה כלל מגורים משותפים, עבודה משותפת ויצירה אינטנסיבית, אשר לדבריו חיזקה את תחושת החיבור שלו למוזיקה.

השיר עוסק בחוויית מסע גאוגרפי ורוחני, ובמעבר מחיפוש חיצוני לחיפוש פנימי. על פי לוי, מילות השיר מתארות נדודים, סדנאות שתיקה, יוגה, הרים וזריחות, ולצדם רגעים של התבוננות אישית. במרכז השיר עומדת ההבנה כי החיפוש אחר משמעות אינו תלוי במקום פיזי מסוים. יוסי חרסונסקי הדגיש כי השיר מציג תבנית ישראלית מוכרת של צעיר היוצא למסע במזרח מתוך רצון למצוא תשובות, אך שב בסופו של דבר אל שורשיו. השורה "בסוף אתה תמיד תחזור לשורשים" הוגדרה ככזו המערערת על תפיסת הבריחה מן הבית ומדגישה את חשיבות הזהות והמסורת. פזמון השיר עושה שימוש בלשון המזכירה פסוקים ומקצבים ליטורגיים, ובפרט בביטוי "מהודו לה' כי טוב, כי לעולם חסדו". חרסונסקי ציין כי מדובר במשחק מילים בין "הודו" כמדינה לבין "הודו" במשמעות הודיה, וכי בכך מבוטא המעבר ממסע פיזי להודיה דתית.

 ביקורות 
בסקירה שפורסמה בפברואר 2026, העניק המבקר יוסי חרסונסקי לשיר ציון של ארבעה מתוך חמישה כוכבים. הוא תיאר את השיר כעוסק בחיפוש ובחזרה, והדגיש כי הוא ממקם את חוויות המסע בפרופורציה ואינו מציג אותן כתחליף לזהות ולאמונה. חרסונסקי ניתח את מבנה השיר והצביע על הניגוד בין חוויות חיצוניות כגון ריקודים, זריחות וסדנאות, לבין תחושות של עייפות וגעגוע לבית. לדבריו, הביטוי "אז בניתי ארמונות" מסמל אשליות זמניות שאינן מספקות יציבות נפשית.

עוד ציין המבקר את דמות היהודי הלבוש שחורים העושה קידוש ושומר שבת כנקודת שיא בשיר. לדבריו, דווקא המחווה הפשוטה והיומיומית מספקת תשובה לחיפוש הרוחני, בניגוד לטקסים אקזוטיים. כמו כן, הוא הדגיש את אופיו העממי של השיר ואת תרומתו לחוויה קולקטיבית רחבה.

 מיקומי שיא 

 הערות שוליים 

קטגוריה:שירי 2026
קטגוריה:סינגלים מ-2026
קטגוריה:שירי בניה ברבי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אסף אטדגי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בניה ברבי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אסף אטדגי
קטגוריה:שירים על הודו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת די-מיוזיק