הצלבת מקורות

הצלבת מקורות (Cross-verification או לפעמים verification) היא שיטה לבדיקת אמינותו של מידע באמצעות השוואה בין כמה מקורות בלתי־תלויים. מטרתה לזהות טעויות, הטיות, סתירות או חוסר עקביות, וכך לשפר את מהימנות המידע. הצלבת מקורות נפוצה בתחומים כגון עיתונות, היסטוריוגרפיה, מחקר אקדמי, מודיעין צבאי והערכת מקורות.

הצלבת מקורות מבוססת על ההנחה כי מידע שמופיע במספר מקורות עצמאיים הוא אמין יותר ממידע שמופיע במקור יחיד. שיטה זו משמשת כלי מרכזי להערכת מהימנות, במיוחד במקרים שבהם קיימת אפשרות להטעיה, הטיה או אינטרס של מקור יחיד לעוות את המידע.

בעיתונות, הצלבת מקורות או וידוא מקורת נחשבת לאחד מעקרונות היסוד של אתיקה עיתונאית, והיא מופיעה בספרי הדרכה וקודי אתיקה של גופי תקשורת רבים. בעבודת מחקר, הצלבת מקורות מאפשרת לבחון את איכותם של מקורות ראשוניים ומשניים ולבנות תמונה מלאה ומדויקת יותר של האירועים.

הצלבת מקורות בעיתונות
בעיתונות, הצלבת מקורות משמשת לאימות עובדות לפני פרסום. עיתונאים נדרשים לוודא כי מידע שהתקבל ממקור אחד נתמך על ידי מקור נוסף, רצוי בלתי־תלוי בראשון. שיטה זו מסייעת למנוע הפצת מידע שגוי, לשמור על אמון הציבור ולזהות מניפולציות מכוונות.

ארגוני תקשורת בין-לאומיים, כגון Society of Professional Journalists (SPJ), מדגישים את חשיבות אימות המידע כחלק מעקרונות האתיקה העיתונאית: הסעיף הראשון ביחס למה שעיתונאים צריכים לעשות הוא "לקחת אחריות על דיוק עבודתם. לאמת מידע לפני פרסומו. להשתמש במקורות מקוריים ככל האפשר.".

ספר ההדרכה של סוכנות הידיעות רויטרס מתייחס גם הוא לוידוא מקורות.

הסופר והעיתונאי תומר אביטל נותן דוגמאות להצלבת מקורות וחשיבותה. לדגומה דן מרגלית שחשף את פרשת חשבון הדולרים ב-1977, מה שהוביל להתפטרות ראש ממשלת ישראל יצחק רבין באותה שנה. מרגלית גילה שרבין, שהיה קודם לכן שגריר ישראל בארצות הברית, החזיק חשבון בנק בארצות הברית (שהיה רשום על אשתו – לאה רבין), בניגוד לתקנות מטבע חוץ שהיו נהוגות אז. מרגלית היה היה שליח "הארץ" בוושינגטון, הוא שמע לראשונה על חשבון הדולרים של לאה רבין באמצעות שמועה. אלה שפרסום בשלב זה על החשבון היה בגדר שמועה בלבד. כדי למצוא מקורות נוספים מרגלית אישש את השמועה בבדיקה שערך בבנק – הוא ניסה להפקיד צ'ק בחשבון ו"שכח" את מספר החשבון – פקיד הבנק עזר לו למצוא חשבון זה ובכך אישש את קיום החשבון.

דוגמה נגדית לאי דיוק בגלל הימנעות מהצלבת מקורות היא משפט הדיבה של בני הזוג נתניהו נגד יגאל סרנה. במרץ 2016 פרסם סרנה סטטוס בפייסבוק שבו טען כי שיירת ראש הממשלה נעצרה בכביש 1, וראש הממשלה בנימין נתניהו יצא ממכוניתו בהוראת אשתו שרה. לפי אביטל, סרנה קיבל את הידיעה ממקור בודד ולא אימת אותה עם מקורות נוספים. בני משפחת נתניהו תבעו אותו תביעת דיבה. ב-11 ביוני 2017 קבע בית המשפט שאמיתות הסיפור שהפיץ סרנה לא הוכחה ולכן מדובר בלשון הרע שפורסם במטרה לפגוע, וחייב את סרנה לשלם לבני הזוג נתניהו מאה אלף ש"ח כפיצויים, ועוד 15 אלף ש"ח הוצאות משפט. בעקבות תוצאות המשפט פוטר סרנה מידיעות אחרונות.

הצלבת מקורות במחקר אקדמי
במחקר אקדמי, הצלבת מקורות משמשת לבחינת אמינותם של נתונים, מסמכים או עדויות. חוקרים משתמשים בשיטה זו כדי לזהות פערים בין מקורות, להעריך את מהימנותם ולבנות ניתוח מבוסס יותר. בתחום מדעי החברה, השיטה מכונה לעיתים triangulation – שילוב של כמה סוגי נתונים או שיטות מחקר כדי לחזק את המסקנות.

מגבלות וביקורת על השיטה
למרות יתרונותיה, הצלבת מקורות אינה מבטיחה אמינות מוחלטת. מקורות שונים עשויים לשאוב מידע זה מזה, מה שמוביל ל"תלות הדדית" שמחלישה את עצמאותם. בנוסף, גם מספר מקורות בלתי־תלויים עשויים לטעות בו־זמנית, במיוחד במצבי לחץ או מידע חלקי.
הערות שוליים

קטגוריה:עיתונות
קטגוריה:תקשורת
קטגוריה:מידע