ניקוי מעיים

ממוזער|שמאל|250 פיקסלים|סכמת המעי הגס
ניקוי מעיים (באנגלית: Colon cleansing), הידוע גם כטיפול במעי הגס, הידרותרפיה של המעי הגס, קולוניק או שטיפת המעי הגס, הוא שם כולל למספר טיפולים רפואיים אלטרנטיביים ברפואה משלימה אשר לגביהם המטפלים טוענים כי ניתן להסיר רעלים מן המעי הגס ומן מערכת העיכול באמצעות סילוק הצטברויות של צואה. בהקשר זה אין לבלבל בין ניקוי המעי לבין חוקן, שבמסגרתו מוחדר נוזל אל המעי הגס, לעיתים תחת פיקוח רפואי מקובל, למספר מטרות מוגבלות ובהן עצירות חמורה והדמיה רפואית.

חלק מצורות ההידרותרפיה של המעי הגס כוללות שימוש בצינורות להזרמת מים, ולעיתים מים המעורבים בצמחי מרפא או בנוזלים אחרים, אל תוך המעי הגס דרך החלחולת באמצעות ציוד ייעודי. שיטות ניקוי באמצעות האוכל הנכנס לגוף דרך הפה כוללות שימוש בסיבים תזונתיים, צמחי מרפא, תוספי תזונה או משלשלים. העוסקים בניקוי המעי הגס מאמינים בתאוריית ההרעלה העצמית (Autointoxication), שלפיה הצטברויות של צואה מרקיבה מצפות את דפנות המעי הגס וכי הצטברויות אלה מכילות טפילים או פלורת מעיים פתוגנית, הגורמים לתסמינים בלתי־ספציפיים ולבריאות כללית ירודה.

הרעלה עצמית (Autointoxication) הוא מונח שטבע בשנת 1884 הרופא הצרפתי שארל ז'אק בושה (Charles Jacques Bouchard). ההשערה התבססה על תפיסות רפואיות שמקורן במצרים העתיקה וביוון העתיקה, ולפיהן רעלים שמקורם במעי גורמים למחלות מערכתיות; עם זאת, היא הופרכה בראשית המאה ה־20. אף על פי כן, במהלך שנות ה־2000 חלה עלייה בשיווק מקוון ובשידורי פרסומת ישירה (infomercials) של תוספי מזון שמיועדים לניקוי המעי הגס.

אין ראיות מדעיות התומכות בתועלות הנטענות של ניקוי המעי הגס. תכשירים מסוימים של חוקן נקשרו להתקפי לב ולהפרעות באלקטרוליטים, וציוד שהוכן או הופעל שלא כראוי עלול לגרום לזיהום או לפגיעה במעי. ניקוי תכוף של המעי הגס עלול להוביל לתלות בחוקנים לשם עשיית צרכים, וחלק מצמחי מרפא עלולים להפחית מיעילותן של תרופות מרשם או להגביר את הסיכונים הכרוכים בשימוש בהן.

 יעילות וסיכונים 
התסמינים המיוחסים להרעלה עצמית — ובהם כאב ראש, עייפות, אובדן תיאבון ועצבנות — עשויים לנבוע מהתרחבות מכנית של המעי, כגון בתסמונת המעי הרגיז, ולא מרעלים שמקורם במזון מרקיב. התועלות המתבססות על סמך עדויות אישיות (אנקדוטליות) לניקוי המעי הגס הן מעורפלות, והטענות המועלות בידי יצרנים ומטפלים מבוססות על הבנה שגויה של גוף האדם. קיימות ראיות מועטות בלבד לתועלת ממשית מן ההליך, ואין ראיות לכך שהוא מסוגל להקל על התסמינים המיוחסים לתאוריות של ניקוי המעי הגס.

מאחר שהמעי הגס מפנה פסולת באופן תקין, ניקוי המעי הגס לרוב אינו נחוץ. שטיפת המעי הגס (Colonic irrigation) עלולה לשבש את פלורת מיקרואורגניזם של המעיים התקינה, ואם היא מתבצעת בתדירות גבוהה עלולה להוביל לדלדול אלקטרוליטים ולהתייבשות. תועדו מקרים נדירים אך חמורים של ניקוב רקטלי, וכן זיהום אמבי, כתוצאה משימוש בציוד שלא עבר עיקור כראוי. אחרים טוענים כי ניקוי המעי הגס עלול לעכב את תהליך הנשירה הטבעי של תאים מתים מדופן המעי.

שימוש מופרז בחוקנים נקשר גם לבעיות לבביות, כגון אי-ספיקת לב, וכן להתקפי לב הקשורים להפרעות באלקטרוליטים כאשר מדובר ב. חוקנים תכופים או שימוש באמצעים אחרים לניקוי המעי הגס עלולים להוביל לתלות ולאי-יכולת לבצע יציאה ללא סיוע, וכן לתסמיני גמילה אפשריים. צמחי מרפא הניטלים דרך הפה עלולים להשפיע על ספיגתן או על פעילותן של תרופות מרשם.

הרופאה הרייט הול כותבת כי "המעי הגס מנקה את עצמו... הרעיון שקירותיו מצופים בשאריות המבורגר בנות שנים הוא אבסורדי".

על פי האגודה האמריקאית לסרטן, "ראיות מדעיות זמינות אינן תומכות בטענות שטיפול במעי הגס יעיל בטיפול בסרטן או בכל מחלה אחרת".

 הידרותרפיה של המעי הגס 
שטיפת המעי הגס (Colonic irrigation), המכונה גם הידרותרפיה של המעי הגס, הידרותרפיה קולונית או בקיצור "קולוניק", הוא טיפול "לשטוף את תוכן המעי הגס באמצעות חוקנים מרובים בכמות גדולה של מים או בתוספת חומרים אחרים".

במהלך החוקן לניקוי המעי הגס, מוחדר נוזל אל המעי הגס ומוחזק בו במשך חמש עד חמש־עשרה דקות. תהליך זה חוזר על עצמו עד לריקון המעי כולו.

שטיפת המעי הגס תוארה כהליך "לא חכם" מכיוון שהוא נושא סיכון לנזק חמור ואין הטיפול תועלת מוכחת.

 פיקוח 
בארצות הברית, מינהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) מפקח על ייצור הציוד המשמש להידרותרפיה של המעי הגס, אך אינו מפקח על אופן השימוש בו או על התוספים הנצרכים במסגרת טיפולי ניקוי של המעי הגס הנצרכים דרך הפה באכילה ושתייה. הצהרות היצרנים אינן מחויבות לאימות או להצגת ראיות תומכות, וגם תכולת המוצרים אינה מאומתת או נבדקת באופן שיטתי. ה-FDA פרסם מספר מכתבי אזהרה ליצרנים ולספקים של ציוד להידרותרפיה של המעי הגס בגין טענות כוזבות בדבר יעילות, ליקויי בטיחות והפרות של בקרת איכות.

 היסטוריה 
המושג "הרעלה עצמית" (Autointoxication), שלפיו מזון הנכנס למעי נרקב בו, סיפק הצדקה תאורטית לניקוי המעי הגס. במצרים העתיקה האמינו כי רעלים נוצרים כתוצאה מתהליכי פירוק במעיים, ומשם חודרים אל מערכת הדם, גורמים לחום ולהיווצרות מוגלה. ביוון העתיקה אומצה והורחבה תפיסה זו במסגרת האמונה בארבע הליחות. במאה ה־19 נדמה היה כי מחקרים בביוכימיה ובמיקרוביולוגיה תומכים בהשערת ההרעלה העצמית, ורופאים מן הזרם המרכזי קידמו אותה. החוקר ד"ר דיילי מציין כי מבחינה היסטורית, "טיהור היה אחד ההליכים המעטים שרופא יכול היה לבצע תוך השגת תוצאות נראות לעין, לעיתים מרשימות, וללא סכנות מיידיות או ברורות לעין".

איליה איליץ' מצ'ניקוב (1845–1916) היה מן התומכים הבולטים ברעיון ניקוי המעי הגס; הוא סבר כי רעלים עלולים לקצר את תוחלת החיים. עם הזמן התרחב המושג לכדי תאוריית ההרעלה העצמית, שלפיה הגוף אינו מסוגל לפנות במלואם את תוצרי הפסולת והרעלים שלו, ואלה מצטברים במעי. במקרים מסוימים הובילה תפיסה זו לניתוחים רדיקליים להסרת המעי הגס בשל תסמינים שלא היו קשורים ישירות למעי.

תאוריית ההרעלה עצמית זכתה לתמיכה מסוימת בקהילה הרפואית בשלהי המאה ה־19 ובראשית המאה ה־20, אך נזנחה לאחר שהתקדמות המדע לא סיפקה ביסוס לטענותיה. מאמר משנת 1919 שכותרתו "Origin of the so-called auto-intoxication symptom" בכתב העת Journal of the American Medical Association סימן את ראשית דחיית ההשערה בדבר הרעלה עצמית בידי הקהילה הרפואית.

למרות היעדר ביסוס מדעי, מושג ההרעלה עצמית מוסיף להתקיים בציבור. בשנות ה־90 של המאה ה־20 חלה התעוררות מחודשת של פרקטיקת ניקוי המעי הגס בקהילת הרפואה אלטרנטיבית, והיא נתמכה בעדויות אישיות ואנקדוטליות וקודמה בידי יצרני מוצרים לניקוי המעי הגס.

 ניקוי מעיים - אזהרות והנחיות מטעם משרד הבריאות הישראלי 
משרד הבריאות הישראלי והוועדה המייעצת לבדיקת הטעיית הציבור בפרסום מזהירים מפני שיטות טיפול בחוקנים מסוג "הידרוקולוניק" המוצעים לציבור לצורך "ניקוי רעלים". שיטות אלו אינן טיפולים רפואיים מקובלים, ואין ראיות מדעיות לבטיחותן או ליעילותן לבריאות.

ההליך כולל החדרה ושאיבה לסירוגין של מים בכמות של עד כ-60 ליטרים, לעיתים עם תוספות שונות, ונמשך בדרך כלל 50 דקות, במספר טיפולים (5–12). ההליך מבוצע באמצעות משאבה ממוכנת.

המשרד מזהיר מפני תופעות לוואי חמורות, כגון הפרעות במאזן המלחים, אי-ספיקת כליות, ניקוב המעי, זיהומים ודלקות מעיים, הידבקויות ואף מקרי מוות. המשרד ממליץ להתייעץ עם רופא אישי או גסטרואנטרולוג לפני ביצוע ההליך.

נוסף על כך, גם מטופלים ורופאים המבצעים את ההליך מחויבים להוראות החוק והנהלים הרפואיים, לרבות חוזר מספר 28/2013 "טיפול בגוף אדם למטרה שאינה רפואית על ידי צוות רפואי".

 ראו גם 
 מערכת העיכול
 ניקוי רעלים
 סרטן המעי הגס
 קולונוסקופיה וירטואלית
 שלשול
 קולונוסקופיה
קרום רירי
קישורים חיצוניים

 ניקוי מעיים, קולון הידרותרפיה, הפתרון הטבעי לבריאות מושלמת
 מיתוסים על ניקוי מעיים 
 לנקות את הרעל
 שטיפות מעיים: ניקוי רעלים סביל ואפקטיבי


 הערות שוליים 

קטגוריה:מערכת העיכול
קטגוריה:גסטרואנטרולוגיה
קטגוריה:פסאודו-מדע
קטגוריה:רפואה אלטרנטיבית
רעלים
קטגוריה:דלקות מעיים לא זיהומיות
קטגוריה:מחלות זיהומיות של המעיים