מבצע שאגת הארי

מבצע שַׁאֲגַת הָאֲרִי (בפרסית: غرش هری; נקרא על-ידי הפנטגון: Epic Fury, "חרון אֶפִּי" או "זעם עצום"; בשמו הישראלי הראשוני: מבצע מגן יהודה) הוא מבצע צבאי משולב של ארצות הברית וישראל על איראן, שהחל ב-28 בפברואר 2026. במערכה זו ישנו שיתוף פעולה של חיל האוויר האמריקאי וחיל האוויר הישראלי, בתקיפה של סמלי המשטר ואישים בכירים באיראן. הפעולה היא חלק מהמשבר בין ארצות הברית ואיראן והסכסוך הישראלי-איראני. במכת הפתיחה נהרגו בכירים איראניים רבים ובוצעה התנקשות במנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי.

רקע
האסטרטגיה הצבאית האיראנית
בשנות ה-80 של המאה ה-20 החלה איראן לקדם תוכנית גרעין, שבישראל רואים בה איום קיומי כחלק מדוקטרינת בגין. בעקבות זאת, חתמו מעצמות העולם ואיראן ב-2015 על הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית, שבו התחייבה איראן לאפשר פיקוח על תוכנית הגרעין שלה ולעכב אותה למשך 15 שנים, בתמורה להסרת הסנקציות הבין-לאומיות עליה. לאחר פרישת ארצות הברית מההסכם ב-2018 והחזרת הסנקציות האיצה איראן את ההתחמשות הגרעינית שלה. בשנת 2021 הצליחה איראן להעשיר אורניום לרמה של 60%, רמה שאינה משרתת שימושים אזרחיים, והגדילה את הכמויות שצברה.

ממוזער|טווחי הטילים הבליסטיים האיראניים (2019)|ימין
במקביל פיתחה איראן תוכנית טילים בליסטיים, שהייתה לגדולה ביותר ב ושימשה רכיב מרכזי באסטרטגיה הצבאית שלה. הטילים הבליסטיים שפיתחה כחלק מתוכנית זו שימשו כגורם מרתיע, אשר איפשר לה להקים כוחות פרוקסי ברחבי האזור, לקזז את העליונות הצבאית של יריבותיה, ולשדרג את חיל האוויר שלה. המדינה אימצה גישה של "הרתעה באמצעות ענישה" כדי להדוף איומים מצד ערב הסעודית, ישראל וארצות הברית, לדברי גורם איראני, כל מדינות אירופה נמצאות בטווח הטילים שלה. טילים שיוצרו בתוכנית זו שימשו את איראן על מנת לתקוף את ישראל באפריל 2024, באוקטובר 2024, וביוני 2025.

מרכיב נוסף באסטרטגיה האיראנית הוא ציר השלוחים של הרפובליקה, הכולל ארגוני טרור להם היא מספקת אמצעי לחימה ותחמושת, ובכך יוצרת ברית צבאית-פוליטית המובלת על ידה ומשלבת מיליציות כמו חזבאללה, החות'ים, וחדר המבצעים הפלסטיני בראשות חמאס. ארגונים אלו מחזיקים ביכולות התקפיות כנגד אויבי הרפובליקה האסלאמית, ומאפשרים לאיראן הגמוניה אזורית.

עימות צבאי קודם

המתקפה מתבצעת כחצי שנה לאחר סכסוך צבאי קודם בין ישראל וארצות הברית לבין איראן, מבצע עם כלביא, במסגרתו פגעה ישראל ביכולות הצבאיות, הבליסטיות והגרעיניות של איראן, הרגה בכירים בכוחות המזוינים ובתוכנית הגרעין שלה, וארצות הברית השמידה מתקני גרעין איראניים משמעותיים. ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, תיאר את תוצאות מבצע זה: "השגנו ניצחון היסטורי, והניצחון הזה יעמוד לדורות".

המחאות

ממוזער|המחאות האיראניות בטהראן הבירה, 9 בינואר|ימין
בסוף דצמבר 2025 החלה באיראן שורת מחאות נרחבת. הן פרצו בעקבות המשבר הכלכלי באיראן, ובפרט עקב האינפלציה הגבוהה במדינה ויוקר המחיה המאמיר. עם זאת, בהמשך הפכו המחאות להתנגדות אקטיבית למשטר האיתוללות במדינה בראשותו של המנהיג העליון עלי ח'אמנאי, ומפגינים אף קראו בגלוי להפלתו.

לאור המצב, ובעקבות מקרים אחרים בהם ביצע המשטר האיראני מעשי טבח באזרחיו שהפגינו כנגדו, איים נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על המשטר, ואמר שאם יתבצע רצח חסר הבחנה כלפי מוחים מדינתו תבוא לעזרתם. אף על פי כן, איראן ביצעה לכל אורך ההפגנות וביתר שאת מאז 8 בינואר טבח נרחב במפגינים, בו נרצחו על פי ההערכות, בין 2,435 ל-20,000 אזרחים עד 13 בינואר.

המשבר הדיפלומטי

ממוזער|בואינג EA-18G גראולר נוסע על נושאת המטוסים אברהם לינקולן בים הערבי, 3 בפברואר|ימין
בעקבות הטבח שביצע המשטר האיראני במפגינים הכריז נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ב-13 בינואר כי "הסיוע בדרך". החל משבר דיפלומטי בין המדינות וארצות הברית תכננה לצאת למתקפה נגד המשטר האיראני. כנגד זאת איימה איראן כי אם תותקף על ידי ארצות הברית, היא תתקוף את ישראל, ושיגרה איומים למדינות סביבה כי תתקוף בשטחן אם יאפשרו שימוש בו עבור ההתקפה האמריקנית. התקיפה האמריקאית תוכננה לצאת לדרך בלילה שבין 14 ל-15 בינואר. לקראתה סגרה הרפובליקה האסלאמית את המרחב האווירי שלה, אולם בבוקר פתחה אותו מחדש, לאחר שזו לא בוצעה. היא בוטלה בהוראת דונלד טראמפ, בעקבות הודעה שקיבל משר החוץ האיראני עבאס עראקצ'י, שבה נכתב כי הרפובליקה האסלאמית ביטלה 800 הוצאות להורג של מפגינים.

בהמשך פורסם כי ארצות הברית מורידה את רמת הכוננות בבסיסיה באזור, בעקבות הצלחת מאמצים דיפלומטיים. מאמצים אלו, שביטלו את המתקפה המתוכננת, סללו את הדרך למשא ומתן ישיר בין המדינות שהתקיים בחודש שלאחר מכן. המשא ומתן התקיים לאורך החודש שלאחר מכן ועסק בנושאים הקשורים לאיומים האיראניים על האזור, ובעיקר בתוכנית הגרעין של איראן, בתוכנית הטילים הבליסטיים שלה ובציר השלוחים שלה. השיחות התקיימו במסקט, עומאן בסבב הראשון והמשיכו לז'נבה, שווייץ, בסבב השני. הן הסתיימו ב-17 בפברואר, ללא פריצת דרך משמעותית. ארבעה ימים קודם לכן הציב נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ אולטימטום לאיראן כי אם עד 13 במרץ לא יושג הסכם יהיו לכך "השלכות טראומטיות", וביום זה איים המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי כי מדינתו תטביע את נושאות המטוסים האמריקאיות שנשלחו לאזור.

כל אותה עת בנתה ארצות הברית את כוחה הצבאי ב והתכוננה לקראת מבצע צבאי נגד המשטר האיראני. פיקוד מרכז האמריקאי הציב במפרץ הפרסי, בים הערבי, בים סוף ובמזרח הים התיכון נושאות מטוסים, ספינות מלחמה ומשחתות רבות, חימש את בסיסיו במרחב במאות מטוסי תדלוק ומטוסי תקיפה, התכונן יחד עם צבא הגנה לישראל להגנה לאחר פעולה צבאית משותפת וחימש סוללות הגנה אווירית במטרה להיערך להגנה על מדינות המפרץ ועל ישראל לאחר התקיפה. בין המשחתות המשמעותיות ביותר שנשלחו לאזור ניתן למנות את נושאת המטוסים אברהם לינקולן שנשלחה לים הערבי, נושאת המטוסים תאודור רוזוולט שנשלחה למזרח הים התיכון, ונושאת המטוסים ג'רלד פורד שעשתה את דרכה לכיוון ישראל.

איראן הכינה את הכוחות המזוינים שלה להתקפה, והפעילה במפרץ הפרסי, במצר הורמוז ובמפרץ עומאן את נושאת המסוקים  יחד עם ספינות מלחמה שלה, כלי טיס בלתי מאוישים וככל הנראה גם צוללות. אלו ביצעו תרגילים צבאיים במצר הורמוז, אשר במהלך אחד מהם אף חסמו אותו. כמו כן הוצבו אוניות צבאיות מול חופי תימן שבשליטת החות'ים, הסמוכים למצר באב אל-מנדב מתוך ים סוף. הרפובליקה ביצעה במהלך תקופת ההמתנה פעילויות הקשורות למערך הטילים הבליסטיים שלה, כהכנה למלחמה ולתקיפת אויבותיה. ציר השלוחים של איראן ברחבי המזרח התיכון התכונן לעימות פוטנציאלי נגד מדינת ישראל, כולל חזבאללה, שנערך בסיוע קצינים איראניים שנשלחו לאזור, המיליציות הפרו-איראניות בעיראק, שקראו ללוחמיהם להתכונן למלחמה, והחות'ים, שהזיזו מחסני טילים וכטב"מים ונערכו לירי לעבר ישראל, לתקיפת כוחות ארצות הברית באזור ולחידוש המצור על ים סוף.

ב-27 בפברואר, לאחר אולטימטום אמריקאי על מנת להמשיך את המשא ומתן, איראן החליטה להסכים רק לתנאי אחד מהאולטימטום ולדחות את שאר התנאים.

בימים שקדמו למתקפה, מספר ממשלות וביניהן הרפובליקה העממית של סין וארצות הברית יצאו באזהרות לאזרחיהן להימנע מביקור בישראל ובאיראן, וארצות הברית אף פעלה למשוך את עובדי השגרירות הלא חיוניים מהמדינה.

המתקפה האווירית
250px|ממוזער|שמאל|נאומו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ המסביר את הנסיבות ליציאה למבצע
ב-27 בפברואר 2026 הותקפו מתקני הגילוי בלבנון שהיו אמורים להתריע לאיראן על יציאת מטוסי חיל האוויר הישראלי לכיוונה.ממוזער|חלק מהבכירים האיראניים שחוסלו במכת הפתיחה
ב-28 בפברואר 2026, בשעות הבוקר המוקדמות לפי שעון ישראל, החלו ארצות הברית וישראל בתקיפה אווירית נגד איראן. בגל הראשון של המתקפה באזור 8 בבוקר לפי שעון ישראל, הותקפו מערכות הגנה ומפקדת המודיעין האיראנית. הותקפו שני כינוסים שונים של ההנהגה הפוליטית והצבאית, בהם מועצת ההגנה האיראנית, במטרה להרוג בכירים. המנהיג העליון עלי ח'אמנאי נהרג בתקיפה ממוקדת של חיל האוויר הישראלי במתחם המגורים שלו, בזמן ששהה במשרדו, ונהרגו גם עלי שמח'אני, יועצו הבכיר לענייני ביטחון וראש מועצת ההגנה האיראנית; מחמד שיראזי, ראש הלשכה הצבאית של ח'אמנאי; עזיז נסירזאדה, שר ההגנה האיראני; מפקד משמרות המהפכה האסלאמית מוחמד פאכפור; עבד א-רחים מוסאווי, ראש המטה הכללי של הכוחות המזוינים של איראן; ועוד. נעשה גם ניסיון להרוג את נשיא איראן מסעוד פזשכיאן. קציני מודיעין זיהו 3 פגישות שונות של בכירים פוליטיים וצבאיים, ועל פי דובר צה"ל נהרגו 40 בכירים איראנים בתוך דקה אחת.

בין המטרות היה אזור בטהרן שבו מתגורר בדרך כלל המנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי, ובו שוכנים גם ארמון הנשיאות והמועצה העליונה לביטחון לאומי של איראן. לדברי גורם אמריקאי, עשרות תקיפות אמריקאיות בוצעו על ידי מטוסי קרב ששוגרו מבסיסים ברחבי המזרח התיכון ומנושאת מטוסים אחת או יותר. סוכנות CNN דיווחו על פיצוצים נוספים בערים איראניות אחרות, כולל קום, כרמאנשאה, אספהאן וכרג'. בטהרן, דווח כי תקיפות טילים כוונו נגד רחוב יוניברסיטי, מחוז ג'ומהורי ואזור סייד ח'נדאן הצפוני. לאחר ההתנקשות במנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי הוכרז על הקמת מועצת המנהיגות הזמנית האחראית על ניהול המדינה עד מינוי מנהיג חדש. כמו כן, הוכרז על בחירות לתפקיד המנהיג העליון, שיתקיימו בקרב חברי מועצת המומחים האיראנית.

במהלך אותו היום, נפגע בית ספר יסודי לבנות בעיר מינאב, מה שגבה את חייהן של עשרות ילדות . לפי איראן, נהרגו כ-153 אנשים. בסיס סמוך של חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית נפגע גם הוא באותו היום.

במשך הבוקר והצהריים, חיל האוויר הישראלי תקף והשמיד עשרות משגרי טילים איראניים. בשטח עיראק תקפו ארצות הברית וישראל מטרות של מיליציות איראנית, כולל את מפקדת אל-חשד א-שעבי. לפנות ערב ביצע חיל האוויר הישראלי את מטס התקיפה הגדול בתולדותיו כאשר 200 מטוסים תקפו למעלה מ-500 מטרות באיראן, בעיקר מערכות הגנה אווירית ומשגרי טילים בליסטיים. הותקפו מאות מטרות ברחבי הרפובליקה האסלאמית, ועשרות משגרי טילים הושמדו, על מנת ליצור עליונות אווירית ולפתוח את הדרך לטהרן. ביממה הראשונה של המבצע הטיל צה"ל יותר מ־1,200 חימושים, בעוד ארצות הברית שיגרה 1,050 חימושים. ישראל פעלה בעיקר במערב איראן, בעוד ארצות הברית פעלה בעיקר במזרחה של הרפובליקה האסלאמית.

ב-1 במרץ, צה"ל תקף מטרות של המשטר האיראני בלב טהרן, נוסף על עשרות מפקדות של הכוחות המזוינים של איראן. אלו הושמדו כשבתוכן חיילי משטר. בין המפקדות שהושמדו נמנות מפקדות של משמרות המהפכה האסלאמית, מפקדות מיניסטריון המודיעין, מפקדות חיל האוויר של משמרות המהפכה ומפקדות המשטרה האיראנית.

ארצות הברית השתמשה בארבעה מפציצי חמקן B-2 בתקיפות באיראן. אלו טסו הלוך ושוב מארצות הברית לאיראן, והטילו עשרות פצצות על אתרי טילים בליסטיים תת-קרקעיים. כוח המשימה 'מתקפת עקרבים' השתמש לראשונה בהיסטוריה בכטב"מים מתאבדים, דמויי השאהד, באופן מבצעי.

עד צהרי 2 במרץ תקף חיל האוויר הישראלי יותר מ-600 תשתיות טרור של המשטר האיראני באמצעות כ-2,500 חימושים ובהם. בין היעדים שהותקפו נכללו יותר מ-20 מטרות של ההנהגה הביטחונית האיראנית, יותר מ-150 טילים בליסטיים ויותר מ-200 מערכות הגנה איראניות". על פי הערכות של צה"ל, כ-1,500 מחבלים ממשמרות המהפכה האסלאמית נהרגו עד אותו יום. הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית הודיעה כי נגרם נזק מסוים לשערי הכניסה למתקן העשרת האורניום בנתנז. 

ערוץ אל-ערביה הסעודי דיווח מפי מקורותיו כי ב-2 במרץ, ישראל פעלה קרקעית באיראן באמצעות המוסד וכוחות מיוחדים.

 הזירה הימית 
בעקבות המתקפה עליה, חסמה איראן באמצעות חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית את מצר הורמוז. סוכנות הידיעות "תסנים" דיווחה כי המצרים נסגרו לגמרי, אם כי דיווחים אחרים קבעו שתנועת הספינות שובשה אך לא נעצרה במלואה. המצר הוא נקודת אסטרטגית לסחר הבין-לאומי, כאשר ספינות המעבירות נפט גולמי בהיקף של כ-20% מהביקוש העולמי וגז טבעי נוזלי בהיקף של 20% מאספקתו בעולם נהגו לעבור דרכה, לצד מכליות המעבירות סולר, בנזין ודלקים נוספים לשווקים באסיה, כולל סין והודו. חסימתו החלקית, יחד עם המתקפות הבליסטיות האיראניות על נסיכויות המפרץ, הביאו לזינוק במחירי הגז והנפט. חברת האנרגיה הממשלתית של קטאר, "", עצרה את ייצור הגז הטבעי הנוזלי. במתקפה איראנית על ספינת "Athen Nova" שעברה במצר נפצעו ארבעה מלחים.

עם תחילת המבצע, הודיעו החות'ים על חידוש המצור על ים סוף וסיום הסכמי הפסקת האש שלהם עם ארצות הברית.

ב-1 במרץ הודיע פיקוד מרכז האמריקני (סנטקום) כי הטביע קורבטה איראנית מסוג ג'מראן במפרץ עומאן. הנשיא טראמפ הודיע בהמשך שהאמריקנים הטביעו תשע ספינות איראניות. ב־2 במרץ הודיע סנטקום כי מספר הספינות האיראניות שהוטבעו הגיע ל־11, ובכך לא נותרו ספינות איראניות במפרץ עומאן. באותו יום הודיעה איראן באופן רשמי כי מצרי הורמוז נחסמו לחלוטין, ואיימה להבעיר כל ספינה שתנסה לעבור בהם. על פי ג'רמי ניקסון, מנכ"ל חברת הספנות "", כ-750 כלי שיט מעוכבים באזור, מתוכם כמאה אוניות מכולות, המהוות כ-10% מצי אוניות המכולות העולמי.

 זירת לבנון 
ב-2 במרץ 2026 הצטרף חזבאללה הלבנוני ללחימה, ולראשונה מאז הסכם הפסקת האש של נובמבר 2024 יזם ירי טילים נרחב לעבר יישובים בצפון ישראל. המטח כלל לפחות שישה שיגורים ישירים למרחב חיפה, עכו, דאלית אל-כרמל ועתלית, נוסף על שליחת שלושה כלי טיס בלתי מאוישים, אחד מהם יורט באזור שלומי על ידי מערכת הלייזר "אור איתן".

בתגובה לירי לעבר ישראל פתח צה"ל פתח בגל תקיפות בביירות, במקביל לתקיפות בלב טהראן. במסגרת זו הותקפו מפקדים בכירים בביירות ובדרום לבנון. לאחר מכן הודיע צה"ל על פתיחת מערכה נגד חזבאללה. חיל האוויר הישראלי פתח בגלי תקיפות בלבנון והרס חלקים מביירות, בגלי התקיפות נהרגו 31 אנשים ונפצעו 149. בתקיפות נוספות של צה"ל חוסלו ראש מטה המודיעין של חזבאללה חוסיין מקלד וראש הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי בלבנון. בערב תקף צה"ל סניפים של המוסד הפיננסי אל-קרד אל-חסן שמשמש למימון חזבאללה ואיראן. חיל הים הישראלי חיסל בביירות את רסא חזאא'י, מוביל תחום ההתעצמות לחזבאללה מטעם כוח קודס, המשמש גם כראש המטה של גיס לבנון של הכוח.

ב-3 במרץ נכנסו כוחות קרקעיים של אוגדה 91 לדרום לבנון והשיגו אחיזה במספר נקודות במרחב, כחלק מתפיסת עיבוי ההגנה הקדמית. דובר צה"ל בערבית הוציא הודעת פינוי ל-80 כפרים במרחב, ותושבים רבים מכפרים אלו החלו לברוח צפונה.

תגובה בליסטית איראנית
איראן תקפה את ישראל ומדינות אחרות וקראה למתקפה מבצע "הבטחת האמת 4".

לאורך המבצע שיגרו משמרות המהפכה האסלאמית טילים וכטב"מים לעבר בחריין, ישראל, אבו דאבי ודובאי באיחוד האמירויות הערביות, כווית, קפריסין, בסיסים אמריקאיים בכורדיסטן העיראקית, בסיס חיל האוויר אל-עודייד בקטר, ובירדן דווח על רסיסי טיל שנפלו בצפון המדינה. בבחריין פורסם כי "מרכז השירות של הצי החמישי האמריקני ספג מתקפת טילים". כשעה לאחר מכן איראן תקפה גם בסיסים אמריקאיים בערב הסעודית. לאורך המבצע, סגרו מדינות רבות במזרח התיכון את המרחב האווירי שלהן, כולל בחריין, עיראק, ישראל, כווית, קטר, סוריה ואיחוד האמירויות הערביות, כאשר מטוסים רבים הופנו ליעדים אחרים.

כטב"מים מתאבדים ששיגרו האירנים פגעו במלון בורג' אל-ערב בדובאי, בנמל התעופה הבין-לאומי שלה, ב ובבניין מגורים בבחריין. למחרת, גם הנמל המסחרי בעומאן, א-דקם, הותקף על ידי שני כטב"מים ותועדו פגיעות איראניות באיחוד האמירויות, בקטר ובבחריין, בין היתר במגדלים רבי קומות. בירדן, נשמעות אזעקות לסירוגין, כאשר המדינה ספגה גם תקיפות איראניות וגם נפילות של יירוטים. בחצות נפגע הבסיס הבריטי אקרוטירי בקפריסין, מכטב"ם איראני, ולאחר מכן הודיעה יוון כי תשלח שתי פריגטות ושני מטוסי קרב כדי להגן על האי. כטב"ם איראני פגע במתקן של חברת הנפט הסעודית ארמקו. משמרות המהפכה טענו כי תקפו את נושאת המטוסים האמריקנית אברהם לינקולן באמצעות טילים בליסטיים, דבר שהוכחש על ידי האמריקנים. במקביל, תקיפה איראנית התרחשה בנמל באבו דאבי. לטענת האיראנים, הותקף בסיס של הצי הצרפתי.

התקיפות הבליסטיות האיראניות על מדינות האזור הביאו ל-12 הרוגים ו-1,050 פצועים בישראל; לשישה חיילים הרוגים וחמישה נוספים פצועים קשה בקרב כוחות ארצות הברית המוצבים במזרח התיכון; לשלושה הרוגים ו-58 פצועים באיחוד האמירויות הערביות; להרוג אחד ו-32 פצועים בכווית; ל-16 פצועים בקטר; לחמישה בירדן; לארבעה בבחריין; לאחד בעומאן.

ב-2 במרץ 2026, חדרו שני מטוסי סוחוי Su-24 של חיל האוויר האיראני למרחב האווירי של קטר והופלו על ידי חיל האוויר הקטרי. למחרת, לפי קטאר, איראן ניסתה אך נכשלה בפגיעה בנמל התעופה הבינלאומי חמד בדוחה.

בעורף הישראלי
בשעה 8:13 הופעלו אזעקות בכל רחבי ישראל כדי לעדכן את הציבור במצב, ופורסמו הנחיות חדשות של פיקוד העורף. שר הביטחון ישראל כ"ץ חתם על צו לפיו יוטל מצב מיוחד בעורף על כל שטחי ישראל.

במשך היום של 28 בפברואר שיגרה איראן למעלה מ-200 טילים בליסטיים לשטח ישראל. רוב הטילים יורטו בהצלחה אך במטח לילי טיל אחד פגע בבניין מגורים, הרג אישה אחת ופצע 21 בני אדם נוספים. אישה נוספת לקתה בקוצר נשימה בזמן אזעקה ומותה נקבע בבית החולים. למחרת, בפגיעה ישירה של טיל בליסטי במקלט בבית שמש, נהרגו תשעה אזרחים. קשיש בן 102 נפטר מפצעיו לאחר שנחבל בדרכו למרחב מוגן ברמת גן.

 אבדות ונזקים 

 איראן 
במהלך המבצע נהרגו מפקדים איראניים רבים, הושמדו כלים ואתרי שלטון וצבא איראניים משמעותיים.

 אתרים שהותקפו 

 כלים שהושמדו 

 סיכולים ממוקדים 
תמונהשםתפקידתאריךהערה150x150 פיקסליםעלי ח'אמנאי המנהיג העליון של איראן28 בפברוארחוסל במתחם שלו בטהראן.150x150 פיקסליםעלי שמח'אני יועצו של ח'אמנאי והאחראי על תוכנית הגרעין של איראןחוסל בסיכול ממוקד.150x150 פיקסליםעזיז נסירזאדה שר ההגנהנהרג בהפצצת מטה פיקוד איראני.150x150 פיקסליםעבד א-רחים מוסאווי מפקד הכוחות המזוינים של איראןנהרג בהפצצת מטה פיקוד איראני.150x150 פיקסליםמוחמד פאכפור מפקד משמרות המהפכה האסלאמיתנהרג בהפצצה.150x150 פיקסלים ראש המשרד הצבאי של המנהיג העליון של איראןנהרג בהפצצת מטה פיקוד איראני.אכבר איברהים-זדא סגן ראש משרד המנהיג העליוןנהרג בתקיפת מבני פיקוד. יושב ראש נהרג בהתקפה הקשורה למתקן גרעין. יושב ראש  לשעברנהרג בהפצצה. סגן לוגיסטיקה ותמיכה במטה הכללי של הכוחות המזויניםנהרג בהפצצת הפיקוד האיראני. מפקד נהרג בהפצצה אמריקאית–ישראלית. ראש תכנון המבצעים, המטה הכללי של הכוחות המזויניםנהרג בתקיפה מתואמת על תשתית פיקודית. בכיר במיניסטריון המודיעין לשעברנהרג בתקיפה ישראלית–אמריקאית. ראש אגף המודיעין במטה המרכזי ח'אתם אל-אנביאנהרג במבצע ממוקד.

 ישראל 

 מדינות המפרץ 
 ראו גם 
 מבצע עם כלביא
 הסכסוך האיראני-ישראלי
 משבר ארצות הברית – איראן (2026)
 המתקפה האיראנית על ישראל (אפריל 2024)
 המשבר הפנימי באיראן בשנים 2025–2026
 ההפגנות באיראן (2025–2026) וטבח המפגינים באיראן (2026)
 העימותים במפרץ הפרסי (2019–הווה)
 חסימת האינטרנט באיראן (2026)
 ההתנקשות בעלי ח'אמנאי

קישורים חיצוניים


 תמונת מצב ונתונים על מבצע שאגת הארי, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי







הערות שוליים

*
קטגוריה:מתקפות פתע
שאגת הארי
קטגוריה:חיל האוויר הישראלי: תקיפות אוויר-קרקע
שאגת הארי
קטגוריה:דוקטרינת בגין
קטגוריה:האיום האיראני
קטגוריה:ההתנגדות לתוכנית הגרעין של איראן
קטגוריה:תקיפות כורים ואתרים גרעיניים
קטגוריה:הרפובליקה האסלאמית של איראן: היסטוריה
קטגוריה:יחסי איראן – ארצות הברית
קטגוריה:יחסי איראן – ישראל
קטגוריה:ההפגנות באיראן (2025–2026)
קטגוריה:2026 באיראן
קטגוריה:2026 בישראל
קטגוריה:2026 בארצות הברית
קטגוריה:נשיאות דונלד טראמפ השנייה