מבצע ברקשייר

מבצע ברקשייר (באנגלית: Operation Berkshire) הוא שמה של קנוניה ומהלך אסטרטגי שיזמו בשנת 1976 שבע מחברות הטבק הגדולות בעולם, במטרה ליצור מחלוקת כוזבת בקרב הציבור ובקהילה המדעית סביב הקשר בין עישון למחלות והרגעת ציבור המעשנים. מטרת המהלך הייתה להגן על האינטרסים הכלכליים של התעשייה. במשך עשרות שנים הכחישו או ערערו חברות הטבק הבין-לאומיות הגדולות את הקשר בין עישון לבין מחלות קשות כגון סרטן ריאות, מחלות לב ונפחת, ארגונים נגד עישון וגורמים בתחום בקרת הטבק חשדו בקיומו של תיאום בין החברות אך לא יכלו להוכיח אותו. קיום המבצע התגלה רק לאחר כ-20 שנה לאור הסכם הפשרה המרכזי עם תעשיית הטבק.

רקע והקמה
ב־3 בדצמבר 1976 טלפן טוני גארט, יו"ר אימפריאל טבק הבריטית, אל יו קולמן, נשיא פיליפ מוריס אינטרנשיונל דאז, והציע לכנס פגישה חשאית של חברות הטבק הגדולות בעולם במטרה לגבש אסטרטגיית "הגנה" אחידה בנושאי עישון ובריאות. לפי מזכר פנימי של פיליפ מוריס, גארט ציין כי קיים מגעים מוקדמים עם חברות מרכזיות נוספות, ובהן British American Tobacco, R.J. Reynolds, Reemtsma ו־Rothmans International, וכי כולן הביעו נכונות לשקול שיתוף פעולה כזה.

ביוני 1977, נפגשו בחשאי מנכ"לי חברות טבק מובילות בבית שוקרוויק (Shockerwick House) שבבריטניה. מטרת הפגישה הייתה לגבש אסטרטגיית הגנה משותפת בתחום העישון והבריאות, כדי למנוע מצב שבו מדינות או חברות יותקפו בנפרד בצעדים רגולטוריים, דבר שעלול ליצור "אפקט דומינו". לקראת הפגישה הופצו למשתתפים מסמכי רקע והוכנה אף הודעה לעיתונות למקרה שקיום הפגישה יודלף.

במסגרת זו הוחלט על הקמת ארגון חזית בשם הוועדה הבין-לאומית לענייני עישון (ICOSI), ששמה שונה בשנת 1981 ל"המרכז הבין-לאומי למידע על טבק" (INFOTAB). הארגון פעל באמצעות רשת מתואמת של התאחדויות יצרנים לאומיות, במטרה לעכב ולקדם התנגדות לצעדי פיקוח על טבק ברחבי העולם.

לפי מסמך פנימי שכונה "מחברת הקונספירציה" (Conspiracy Notebook), שהוצג במסגרת הליך משפטי בארצות הברית נגד חברות טבק, תפקידו של הארגון היה לתאם את תגובת תעשיית הטבק העולמית לפעילות נגד עישון, לגבש ולהפיץ עמדה מוסכמת מטעם התעשייה, לעקוב אחר ארגונים למניעת עישון, לאסוף ולהפיץ מידע מודיעיני על פעילותם, לאתר בעלי ברית ברחבי העולם, לממן מחקרים שתוצאותיהם יסייעו לעמדת עסקי הטבק, ולהפריך נתונים וטענות שהועלו נגדם. הארגון פעל בשיתוף פעולה עם מכון הטבק האמריקאי, ארגון חזית נוסף של התעשייה שפורק בשנת 1998.

שם הקוד "מבצע ברקשייר" הוצע לראשונה במזכר חסוי שנשלח לנשיא פיליפ מוריס דאז, יו קולמן, על ידי טוני גארט מאימפריאל טבק.

אסטרטגיה ותוכן הפעילות
האסטרטגיה שגובשה במבצע ברקשייר כללה סירוב להודות באופן פומבי בנזקי העישון לבריאות, מתוך חשש להשלכות משפטיות, וניסיון מכוון לייצר מחלוקת מדעית וציבורית בנושא. עוד הוסכם כי החברות לא יוותרו מרצונן על עמדותיהן, וכי במקרה של חקיקה מחייבת יפעלו באמצעים משפטיים נגדה. בנוסף גובשו פעילויות מתואמות לקידום הלגיטימציה החברתית של עישון.

נייר עמדה משותף שהוכן בידי British American Tobacco ופיליפ מוריס והופץ תחת דגש על סודיות קבע כי יש לקדם של "מחלוקת מתמשכת" בנוגע לעישון ובריאות. המסמך דחה את הקביעה כי הוכח קשר סיבתי בין עישון למחלות שונות, וטען כי סוגיית הסיבתיות נותרה שנויה במחלוקת ולא מוכרעת – עמדה שעמדה בבסיס האסטרטגיה המשותפת שנרקמה באותה עת.

התנהלות דומה יוחסה גם לשבעת מנכ"לי חברות הטבק הגדולות בארצות הברית, שכונו בתקשורת "שבעת הגמדים", אשר העידו יחד בפני הקונגרס האמריקאי באפריל 1994. במהלך עדותם הכחישו, תחת שבועה, כי ניקוטין הוא חומר ממכר – אף שקיימו באותה עת מחקרים פנימיים בנושא, ולמרות דיווחים פומביים שטענו כי מידת ההתמכרות עשויה להיות גבוהה מזו של סמים מסוימים. בהמשך התברר כי בכירים בתעשייה מסרו עדויות כוזבות גם בנוגע למניפולציה של רמות הניקוטין בסיגריות.

חשיפה והשלכות משפטיות
קיומו של מבצע ברקשייר נחשף בנובמבר 1998, במסגרת הסכם הפשרה המרכזי עם תעשיית הטבק בין תעשיית הטבק בארצות הברית לבין מדינות שונות. כחלק מההסדר, חויבו חברות הטבק האמריקאיות לחשוף לציבור כ־40 מיליון עמודים של מסמכים פנימיים שהיו חסויים קודם לכן. במהלך ההליכים המשפטיים במדינת מינסוטה הורה בית המשפט על הקמת מאגר מסמכים ציבורי למסמכים שנחשפו.
הערות שוליים

קטגוריה:תעשיית הטבק
קטגוריה:קנוניה
קטגוריה:בריאות הציבור