מקטע (גאולוגיה)

מקטע (באנגלית: Segment) הוא קטע מוגדר לאורכו של קו העתק, או קו העתק פעיל כיום או בעבר, שהוא בעל גבולות מוגדרים למדי. העתקים ארוכים מאד, בדרך כלל אינם רציפים, ומחולקים למקטעים.

 מקרה בקע ים המלח 
בקע ים המלח הקרוי בפי אנשי מדעי כדור הארץ טרנספורם ים המלח , ובפי הציבור הרחב ידוע כשבר הסורי אפריקני, נתפס בדרך כלל, על ידי הדיוטות, כקו העתק רציף וארוך, העובר ממפרץ אילת שבדרום, דרך הערבה, בקעת הירדן, עמק בית שאן, עמק החולה וצפונה לכיוון בקעת הלבנון. המציאות הגאולוגית היא, שלאורך הקו המתואר לעיל, קיימת שורה של העתקים רבים, שכל אחד מהם היה פעיל במועדים שונים, ובין סגמנט אחד למשנהו, יש בדרך כלל גבול ברור למדי, שמתבטא במועדי פעילות שונים של הסגמנטים (רעידות אדמה), או במרחב שאינו פעיל סייסמית המפריד ביניהם. יש והמקטעים מאופיינים גם בהתפלגות של עומקי מוקדי רעידות אדמה קטנות כגדולות, כאשר מקטע הערבה הצפונית ומקטע ים המלח, מציגים את המוקדים העמוקים ביותר. גם גאומטריות שונות של קווי העתק, עשויים להוות גבולות בין מקטעים שונים של קווי ההעתק. מחקר שהתפרסם בשנת 2020, הציג את החלוקה העדכנית ביותר של הסגמנטים שלאורך בקע ים המלח, עד למועד פרסומו. המחקר הציג כ-15 סגמנטים נפרדים לכל אורך בקע ים המלח, מדהב שבמפרץ אילת ועד המקטעים השונים של בקע ים המלח בבקעת הלבנון, הרי הלבנון ומול הלבנון.

 המקרה של העתק סאן אנדריאס 
העתק סן אנדראס הוא גבול טרנספורמציה  באורך 1,210 ק"מ, המחולק למקטעים נפרדים על סמך התנהגות החלקה, היסטוריית רעידות אדמה וגאומטריה מבנית. הוא מחולק בדרך כלל למקטעים צפוניים, מרכזיים (זוחלים) ודרומיים, עם קצבי החלקה הנעים בין 20 ל-35 מ"מ לשנה בממוצע. החלוקה מכתיבה האם המקטעים נעולים (עומס צובר) או זוחלים (משחררים עומס "בשקט").

 המקרה של עמק הריין 
העתק רכס הריין (RRF) מחולק לשלושה מקטעים עיקריים: מדרום לצפון, מקטעים אלה הם RRF-1, RRF-2 ו-RRF-3. הקטע הדרומי (RRF-1) חוצה את קו N20°E ומשתרע על פני 28–32 ק"מ. מסלול ההעתק ליניארי למדי וחותך מניפות סחף הניזונות מנהרות מהיער השחור ליד פרייבורג ומדרום לטוניברג. המקטע המרכזי, RRF-2, משתרע על קו 05-15°W באורך 33 -37 ק"מ. הוא מוגדר היטב, ומציג מסלול ליניארי עם מדרון טופוגרפי בולט בגובה 100 מטר. המקטע הצפוני ביותר, RRF-3, חוצה את קו החוף הצפוני 25°E ואורכו כ-20 ק"מ. הוא זוהה באמצעות מחקרים סייסמיים, אך חסר כל ביטוי טופוגרפי מובהק בנוף.

 המקרה של שקע ננקאי 
שקע ננקאי ייחודי במובן זה, שכל המקטעים שלאורכו (5 מקטעים), פעלו במקביל והביאו לרעידת אדמה אחת גדולה, בשנת 1707, השנייה בגודלה ביפן אי פעם.

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:רעידות אדמה
קטגוריה:סייסמולוגיה
קטגוריה:תאוריות גאולוגיות
קטגוריה:תאוריות מדעיות