ציון שנקור

ציון שנקור (נולד ב-21 במרץ 1975 באתיופיה) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת סגן-אלוף וקצין בדרגת טפסר ברשות הארצית לכבאות והצלה, המשמש כמפקד מחוז יהודה ושומרון של המערך. הוא נמנה עם הבכירים שביוצאי יהדות אתיופיה במערכות הביטחון בישראל.

 משפחה ולימודים 
שנקור נולד ב-21 במרץ 1975 באתיופיה, ועלה לישראל בשנת 1980 במסגרת מבצעי העלאת ביתא ישראל שקדמו למבצע משה. כשהיה בגיל 5 יצא עם משפחתו למסע עלייה לארץ ישראל. בדרכם עברו דרך מחנות מעבר בסודאן. מסע העלייה ארך שלושה שבועות וכלל הליכה מדברית, סכנות בדרכים ושהות ממושכת בתנאים קשים.

לאחר עלייתו גדל במוסדות חינוך שונים בעיר מגוריו באר שבע. כשהיה בכיתה ט' עבר לפנימיית ימין אורד, בניהול ד"ר חיים פרי, שלדבריו הייתה משמעותית ביותר בראשית חייו להשתלבות בחברה הישראלית תוך שימור זהותו האתנית והקהילתית. שנקור נוהג להציג את סיפור חייו כדוגמה למסלול של ילד עולה מאתיופיה, שהפך לקצין קרבי בכיר בצה"ל ולמפקד מחוז בשירותי הכבאות, תוך שילוב חוויית הקליטה האישית שלו בהרצאותיו.

בשנת 2005 קיבל תואר בוגר במנהל עסקים עם התמחות בשיווק ופרסום מהקריה האקדמית אונו, ובשנת 2013 קיבל תואר מוסמך במנהל עסקים בהצטיינות עם התמחות בייעוץ ארגוני מהמרכז האקדמי פרס. בשנת 2026 הוא לומד לתואר שני במשפטים בקריה האקדמית אונו.

 שירותו בצה"ל 
 גיוס ותפקידי פיקוד 
250px|ממוזער|שמאל|ציון שנקור כמפקד צוות בבה"ד 1
שנקור התגייס לצה"ל באוגוסט 1993, והתנדב לחטיבת הצנחנים לגדוד 202, שם עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס קצינים והתקדם לתפקידי פיקוד. לאחר קורס קציני חי"ר נשאר כמפקד צוות בבה"ד 1, הראשון מבין יוצא אתיופיה.

ביולי 1996 עבר לגדוד חרוב כמפקד מחלקה בסמוך לאירועי קבר יוסף בספטמבר 1996 (מהומות מנהרת הכותל) נהרגו שישה לוחמים מהגדוד.
מונה למפקד פלוגת מסלול בנובמבר 1997, ובהמשך למפקד פלוגת החול של הגדוד, והשתתף בפעילות מבצעית בזירות שונות.
לאחר מכן מונה לסמג"ד מתקן אדם (בסיס אימונים חטיבתי). משם יצא ללימודים ב במגמת מינהל עסקים התמחות בשיווק ופרסום. בסיום הלימודים חזר לתפקיד סגן מפקד גדוד לביא בחטיבת כפיר.
בשנת 2006–2007 למד בקורס "ברק" לזרוע היבשה ב. 
בשנים 2007–2008 שירת כמפקד מגמת אימונים בבא"ח כפיר.

במסגרת חטיבת כפיר שירת כסגן מפקד גדוד במהלך האינתיפאדה השנייה, בתנאי לחימה מורכבים בשטחים בנויים ובסביבה אזרחית רוויית חיכוך, ובשנים 2008–2009 מילא תפקידים כקצין אג"ם של החטיבה הצפונית ברצועת עזה, ובכלל זה בזמן "מבצע עופרת יצוקה".

 מג"ד שמשון 
בשנת 2009 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד שמשון בחטיבת כפיר, ובכך היה לקצין הראשון ממוצא אתיופי שפיקד על גדוד קרבי בצה"ל . הגדוד פעל בעיקר בגזרת יהודה ושומרון ושימש לביצוע מעצרים, הגנה על יישובים, ליווי צירים ופיקוח ביטחוני.

 סגן מפקד חטיבה 
לאחר סיום תפקידו כמג"ד בשנת 2010, קודם שנקור לתפקיד סגן מפקד החטיבה המרחבית עציון ועסק בנושאי מטה ופיקוד ברמת חטיבה.

הוא הקצין הראשון בעדה האתיופית שהגיע לתפקיד סמח"ט, ונמנה עם הקצינים המעטים יוצאי אתיופיה שהגיעו לתפקידי מג"ד וסמח"ט.

שירת גם כראש ענף במרכז הלאומי לאימונים ביבשה.

כעבור 25 שנים של שירות בצה"ל פרש משירות קבע בדרגת סא"ל.

 הרצאות על השירות הצבאי וקליטה 
במקביל לפעילותו הצבאית, שנקור הרצה בפני בני נוער וקהילות שונות על משמעות השירות בצה"ל, מנהיגות בשעת לחימה, ומקומה של קהילת יוצאי אתיופיה במערכות הביטחון.

בבית קינן בהרצליה הרצה אודות "קליטה אפקטיבית של יהדות אתיופיה בארץ הלכה למעשה", בהרצאה שילב את סיפורו האישי עם תובנות מערכתיות על קליטה חברתית.

 בכבאות והצלה 
לאחר פרישתו משירות קבע בצה"ל הצטרף למערך הכבאות והצלה לישראל.

באפריל 2019 פיקד כתת-טפסר על משלחת חילוץ באתיופיה. בספטמבר 2019 כיהן כסגן מפקד משלחת לברזיל. באוגוסט 2021 פיקד על משלחת שהשתתפה במאמצי הסיוע הבינלאומיים לבלום את חזית האש שהתפשטה בפאתי אתונה.

החל מ-2023 שימש כסגן מפקד מחוז הדרום של כבאות והצלה.

בשנת 2025 מונה למפקד מחוז מחוז יהודה ושומרון של כבאות והצלה. הוא הוביל תהליכי שינוי ניהוליים במחוז, לרבות פיתוח תשתיות, הטמעת נוהלי חירום, קשר עם קהילות מקומיות ועם גורמי צה"ל ורשויות מקומיות. בנוסף, עסק במעבר ממערכת צבאית למערכת אזרחית־חירומית, ניהול משאבים בתנאי אי־ודאות, ושילוב סדר יום חברתי בתוך ארגון חירום.

בפוסט ציבורי שפרסם נציב כבאות והצלה רב-טפסר דדי שמחי לרגל חג הסיגד צוין כי בשבעה באוקטובר 2023, עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, נלחם שנקור במחבלים בעיר מגוריו אופקים. ברקע תפקידו כמפקד מחוז יו"ש בכבאות והצלה, התייצבותו ללחימה באירוע זה הוצגה כהמשך ישיר לערכי הלחימה והמנהיגות שגיבש לאורך שירותו הצבאי.

 פעילות ציבורית וחינוכית 
מלבד תפקידו הפיקודי, שנקור פעיל בזירה הציבורית ובתחום החינוך. הרצאותיו עוסקות בנושאים כגון:
 משמעות השירות בצה"ל עבור בני נוער, ובייחוד בקרב בני קהילת יוצאי אתיופיה.
 קליטה חברתית "הלכה למעשה" של שילוב עולי אתיופיה בחברה הישראלית, תוך הצגת תהליכי קליטה מוצלחים ומכשולים קיימים.
 מנהיגות תחת אש, התמודדות אישית ומערכתית עם מצבי קיצון, וניהול ארגון חירום.

הוא משמש כמוביל דעה בקרב צעירים יוצאי אתיופיה, ומוצג בתוכניות מלגות של הקריה האקדמית אונו כמודל להצלחה של בוגר הקהילה שפרץ "תקרת זכוכית" לתפקידי פיקוד בכירים בצה"ל ובמערך הכבאות.

הוקרה
 השיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה־49 של מדינת ישראל.
 כלוחם בצנחנים נבחר למצטיין נשיא.

חיים אישיים
שנקור חי עם משפחתו בעיר מודיעין, ולו שישה ילדים.

 ראו גם 
 רחל פיסם - האישה הראשונה בעלת דרגה גבוהה בכבאות והצלה לישראל
 ניזאר פארס - הדרוזי הראשון בעל דרגה גבוהה בכבאות והצלה לישראל

 קישורים חיצוניים 

 כנס חשיפה לצה"ל – עמותת IAEJ
 פוסט הקריה האקדמית אונו על פרק הפודקאסט עם ציון שנקור

 הערות שוליים 

קטגוריה:סגני-אלופים בצה"ל
קטגוריה:כיבוי אש בישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי אתיופיה
קטגוריה:עליית ביתא ישראל: אישים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1980
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: מנהל עסקים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975