אורדו-ליברליזם

אורדו-ליברליזם (בגרמנית: Ordoliberalismus) הוא הגרסה הגרמנית של ליברליזם כלכלי, המדגישה את הצורך שהממשלה תבטיח שהשוק החופשי יניב תוצאות הקרובות לפוטנציאל התאורטי שלו. האידיאלים האורדו-ליברליים היו הבסיס ליצירת כלכלת שוק חברתי בגרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה ולנס הכלכלי. המונח "אורדו-ליברליזם" נטבע בשנת 1950 על ידי הירו מלר (Hero Moeller) ומתייחס לכתב העת האקדמי .

 תיאוריה 
התיאוריה האורדו-ליברלית סבורה שהמדינה חייבת ליצור סביבה משפטית מתאימה לכלכלה ולשמור על רמת תחרות בריאה באמצעות צעדים התואמים את עקרונות השוק, וכי זה הבסיס המרכזי ללגיטימיות שלה. החשש הוא שאם המדינה לא תנקוט צעדים פעילים לעידוד תחרות, יתפתחו מונופולים או אוליגופולים, שיפגעו ביתרונות כלכלת השוק ויערערו את הממשל, משום שכוח כלכלי חזק יכול להפוך לכוח פוליטי.

הרעיון המרכזי של האורדו-ליברלים הוא שהמדינה צריכה ליצור סדר כלכלי במקום לנסות ולכוון את התהליכים הכלכליים עצמם. הם נוהגים להתייחס לשלוש דוגמאות שליליות כדי לנמק את דעתם: נאציזם, כלכלה קיינסיאנית וקומוניזם. האורדו-ליברליזם נתפס לרוב כדרך שלישית בין קולקטיביזם לליברליזם לסה פר.
בעוד שהרעיון האורדו-ליברלי של שוק חברתי דומה לזה של הסוציאל-דמוקרטיה של הדרך השלישית, שמזוהה מאז שנות ה-90 עם ממשלת הניו-לייבור (במיוחד בתקופת כהונתו של טוני בלייר), ישנם כמה הבדלים מרכזיים. מודל השוק החברתי האורדו-ליברלי משלב לעיתים קרובות יזמות פרטית עם רגולציה ממשלתית כדי ליצור תחרות הוגנת, בעוד שתומכי מודל הדרך השלישית מעדיפים תהליכים של דה רגולציה. מודל הדרך השלישית הסוציאל-דמוקרטי צפה התנגשות בין רעיונות בנוגע להקמת מדינת הרווחה, בהשוואה לאורדו-ליברלים שסבורים שמודל של כלכלת שוק חברתי פתוח ליתרונות של מדינת רווחה.

האורדו-ליברלים ידועים גם בקידום של ניהול תצורה ומיסוי פרוגרסיבי. הם גם שמים דגש על הפרטת שירותים ציבוריים וחברות ציבוריות אחרות, על חוקי חלוקת העושר ועל שכר מינימום כעקרונות רגולטוריים. לפי ולטר אויקן "ביטוח לאומי וצדק חברתי הם הדאגות הגדולות ביותר של זמננו".

 בין אורדו-ליברלים לנאו-ליברלים 
האורדו-ליברלים שונים מהליברלים הקלאסיים. מייסדי הגישה, ולטר אויקן, פרנץ בהם וכלכלני , דחו את הנאו-ליברליזם. האורדו-ליברלים מקדמים כלכלת שוק חברתי, בה יש תפקיד משמעותי למדינה ביחס לשוק, באופן שונה מהרעיונות הקשורים לנאו-ליברלים. באופן אירוני, המונח "נאו-ליברליזם" נטבע לראשונה בשנת 1938 על ידי , שנחשב כיום לאורדו-ליברל. בגלל ההיסטוריה המחברת בין המושגים, אורדו-ליברליזם מכונה לעיתים "נאו-ליברליזם גרמני", מה שהוביל לעיתים לשגיאות בהתייחסות לשני המושגים.

 התפתחות ושקיעה 
ממוזער|אדנאואר וארהארד
התיאוריה פותחה בערך בין השנים 1930 ל-1950 על ידי כלכלנים ומשפטנים גרמנים מאסכולת פרייבורג, כגון ולטר אויקן, פרנץ בהם, הנס גרוסמן-דורת' וליאונרד מיקש.

אידיאלים אורדו-ליברליים הניעו את יצירת כלכלת השוק החברתית הגרמנית לאחר מלחמת העולם השנייה. הם השפיעו במיוחד על הקמת משרד להגבלים עסקיים בגרמניה. עם זאת, הכלכלה החברתית יושמה בכלכלות שבהן הקורפורטיזם כבר היה מבוסס, ולכן האידיאלים האורדו-ליברליים לא היו רחבי היקף כפי שהתכוונו מייסדי התיאוריה.

מאז שנות ה-60, פחתה ההשפעה האורדו-ליברלית על הכלכלה הגרמנית. עם זאת, כלכלנים גרמנים רבים מגדירים את עצמם כאורדו-ליברלים עד היום, כתב העת ORDO עדיין מתפרסם, והפקולטה לכלכלה באוניברסיטת פרייבורג ממשיכה ללמד אורדו-ליברליזם. בנוסף, מוסדות וקרנות מסוימים כמו מכון ולטר אויקן עוסקים במסורת האורדו-ליברלית. המפלגה הדמוקרטית החופשית היא תומכת מסורתית ומחויבת לאורדו-ליברליזם, המפלגה הושפעה מהתיאוריות הכלכליות של וילהלם רפקה ואלכסנדר רוסטוב. , שכיהן כשר הכלכלה הפדרלי מטעם המפלגה, תמך באורדו-ליברליזם.

 יישום 
לאורדו-ליברליזם הייתה השפעה מרכזית על המודל הכלכלי שפותח בגרמניה המערבית שלאחר המלחמה. האורדו-ליברליזם בגרמניה הפך לכלכלת שוק חברתית. המודל האורדו-ליברלי שיושם בגרמניה החל בתקופת קונרד אדנאואר. שר הכלכלה שלו, לודוויג ארהארד, היה ידוע כאורדו-ליברל ותומך של אסכולת פרייבורג. תחת אדנאואר, הוסר חלק מהפיקוח על מחירים והופחתו המיסים על עסקים קטנים ותאגידים. במקביל, הביטוח הלאומי והפנסיות הוגדלו כדי לספק הכנסה בסיסית חברתית. האורדו-ליברלים טענו שמדיניות זו הובילה לנס הכלכלי.

לפי סבסטיאן דוליין ו, האורדו-ליברליזם היה גורם מרכזי בגישה הגרמנית למשבר החוב האירופי, והוביל לעיתים קרובות לעימותים בין גרמניה ובין מדינות אחרות באירופה.

 ראו גם 
 דמוקרטיה נוצרית
 שמרנות ליברלית
 נאו-ליברליזם
 מרכז רדיקלי
 כלכלת שוק חברתי

 הערות שוליים 

קטגוריה:גרמניה: כלכלה
קטגוריה:ליברליזם
קטגוריה:תאוריות כלכליות