פרשת קידומה של רינת סבן

פרשת קידומה של רינת סבן היא מחלוקת משפטית וציבורית שהתעוררה בשנים 2025–2026, בעקבות סירובו של השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר, לאשר את העלאתה בדרגה של רב-פקד רינת סבן לדרגת סגן-ניצב. במוקד הפרשה עמדה טענת השר כי סבן אינה ראויה לקידום בשל תפקודה המקצועי כחוקרת בתיקי נתניהו. מנגד, עמדת היועצת המשפטית לממשלה הייתה כי העיכוב נגוע בשיקולים זרים, עמדה שנתמכה גם על ידי פיקוד המשטרה שסבר כי העיכוב אינו מבוסס על עילות מקצועיות. בפברואר 2026 פסק בית המשפט המחוזי בירושלים כי החלטת השר לוקה ב"חוסר סבירות קיצוני" והורה על קידומה המיידי של סבן.

 רקע 
רינת סבן היא קצינה במשטרת ישראל בדרגת רב-פקד, המשרתת כעוזרת ראש אגף החקירות והמודיעין (אח"מ) במשטרת ישראל. סבן התגייסה למשטרת ישראל בשנת 2002 ולאורך השנים מילאה שורה של תפקידים במערך החקירות. במהלך שירותה באגף החקירות והמודיעין, שימשה סבן כחוקרת בכירה במספר תיקי שחיתות, ובהם חקירות נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ומקורביו. היא הייתה חלק מצוות החקירה בתיק 4000 והייתה מעורבת בחקירת עדי המדינה שלמה פילבר וניר חפץ, וכן בחקירת יועצי ראש הממשלה בתיק הטרדת עד המדינה שלמה פילבר. סבן שימשה גם כמפקדת כוח משימה מכרזים ביחידה הארצית למאבק בפשיעה כלכלית (יאל"כ) בלהב 433. וכראש מחלק חקירות. במהלך מלחמת חרבות ברזל מילאה סבן תפקיד מרכזי בניהול מערך זיהוי החללים במחנה שורה. במאי 2024 מונתה לעוזרת ממלא מקום ראש להב 433, תת-ניצב בועז בלט, שהחל את תפקידו באותה העת. עם מינויו של בלט לראש אגף חקירות ומודיעין בספטמבר 2024, הוא מינה את סבן כעוזרת שלו, תפקיד בו דרגת התקן היא של סגן ניצב.

 המאבק על הקידום לדרגת סגן ניצב 
בשנת 2024 המליץ סגל הפיקוד הכללי של המשטרה על קידומה של סבן לדרגת סגן-ניצב ומינויה לעוזרת ראש אח"מ. המינוי אושר עקרונית על ידי השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר בדצמבר 2024, בכפוף לסיום קורס פיקוד ומטה (פו"ם). סבן השלימה קורס פיקוד ומטה במסגרת שב"ס בהצטיינות באפריל 2025, אך השר סירב לחתום על המינוי הסופי. במרץ 2025, במהלך הקורס, זומנה סבן למסור עדות בבית המשפט המחוזי בירושלים במסגרת משפט נתניהו, שם נשאלה על פעולות החקירה שבוצעו תחת הנחייתה. בעדותה זו אמרה סבן כי פנייתו של נתניהו לוואלה בענייני סיקור, לצד פעילותו לקידום רגולציה שהייתה מיטיבה עם בעל השליטה לשעבר בחברת בזק שאול אלוביץ', היא חריגה ביחס לנורמה בישראל. לאחר מתן העדות חלה תפנית בעמדת השר בן גביר והוא נמנע מלחתום על אישור העלאתה של סבן בדרגה. במשך מספר חודשים סירב בן גביר לנמק את דבר הסירוב ולאחר פניית הייעוץ המשפטי לממשלה אליו, נימק בדיעבד את סירובו בטענות על ליקויים מקצועיים בתפקודה בחקירות תיק 4000.

ב-23 בנובמבר 2025 הגישה סבן עתירה מנהלית לבית המשפט המחוזי בירושלים נגד השר בן גביר ונגד משטרת ישראל.עת"מ (מינהליים י-ם) 60933-09-25 סבן ואח' נ' השר לביטחון לאומי ואח' (ניתן ב-9 בפברואר 2026) בעתירתה טענה סבן כי אינה מקודמת לדרגת סגן ניצב עקב התערבות אישית של השר בן גביר וכי החלטת השר להימנע מחתימה על כתב המינוי שלה לוקה בחוסר סבירות קיצוני ונובעת משיקולים זרים שאינם מקצועיים, הקשורים למילוי תפקידה בחקירות נתניהו. את סבן ייצגה בעתירתה התנועה לאיכות השלטון והצטרף אליה גם פורום המפכ"לים והניצבים למען הדמוקרטיה.

היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב מיארה, המפכ"ל דני לוי והיועץ המשפטי של המשטרה אלעזר כהנא תמכו בקידומה של סבן. היועצת המשפטית לממשלה הזהירה כי התנהלות השר עלולה להרתיע קצינים ושוטרים מלמלא תפקידם נאמנה בחקירת אישי ציבור, ושיש בה להרתיע שוטרים מסורים ממילוי תפקידם, שמא הדרג הפוליטי יחסום את קידומם. מפכ"ל המשטרה הביע את עמדתו המקצועית כי מדובר בקצינה מצטיינת הראויה לקידום, ובפרט לאחר שהמינוי כבר נחתם על ידי השר כדין ולאחר שהיא כבר ממלאת את התפקיד בפועל בהצלחה. היועץ המשפטי של המשטרה קבע כי אין מניעה חוקית להעניק לה את הדרגה, וכי אין תקדים שהתנהלות קצין משטרה בחקירה ספציפית – שלא נלוו לה הערות פיקודיות או השלכות משמעתיות – תישקל במסגרת קידומו.

 פסק הדין 
ב-9 בפברואר 2026 פסק השופט דוד גדעוני כי החלטת השר בן גביר שלא לקדם את סבן "נגועה בחוסר סבירות קיצוני" ושהתנהלותו מעוררת חשד לשיקולים זרים, והורה לו לקדם את סבן לדרגת סנ"צ באופן מיידי. הוא קבע כי רק לאחר שסבן זומנה למסור עדות בתיק 4000 חלה תפנית בעמדת השר וכי אין עילה מקצועית לעיכוב הדרגה. כמו כן ציין כי בעניינה של העותרת הועלו בדיעבד ובאורח חריג טענות וסוגיות שלא הועלו במקרים דומים אחרים ושאינן נבחנות כלל בהליכי קידום.

למחרת מתן פסק הדין הגיש השר בן גביר בקשה לעיכוב ביצוע כדי לאפשר לו לערער לבית המשפט העליון.

ב- 23 לפברואר 2026 בית המשפט דחה את הערעור שהגיש השר בן גביר, ופסק כי על השר לקדם את סבן לדרגת סנ"צ.

 תגובות לפסק הדין 
התנועה לאיכות השלטון, שייצגה את סבן, ציינה בתגובה לפסק הדין כי הפסיקה שולחת מסר שסמכות שלטונית אינה כלי ענישה כנגד מי שמשרתים במערכת אכיפת החוק הממלאים את תפקידם.

פרשת סבן הוצגה כתקדים בהקשר לסכסוכים דומים שהתגלו לאחר מכן, ובהם סירובו של השר לקדם קצינה בכירה נוספת, סנ"צ רותי האוסליך.

 הערות שוליים 

קטגוריה:משטרת ישראל: פרשיות
קטגוריה:2025 בישראל