בריכת שושני המים (מוזיאון ישראל)

בריכת שושני המים היא יצירה משנת 1907 מאת קלוד מונה. היצירה צוירה בצבעי שמן על בד, ומידותיה 101.5 ס"מ גובה ו־72 ס"מ רוחב. היא ניתנה במתנה למוזיאון ישראל מאוסף סם שפיגל ונכללת באגף האמנות המודרנית. מספר הרישום: B97.0483.

רקע
אמנותו של מונה, מראשית דרכו, התמקדה בבדיקה ובניתוח ישירים של תופעות הטבע. לאורך חייו התחבט במשימה לפתח טכניקות שיאפשרו לו לתרגם אל הבד את תחושותיו תוך שמירה על מהימנות החוויה החזותית. במחצית השנייה של המאה התשע עשרה הרבה לנסוע ולחפש אחר מוטיבים ראויים לציור, אולם לקראת סוף המאה גילה כי הנושא המרכזי מצוי דווקא בתחומי אחוזתו בז'יברני. שם צייר את האחרונה שבסדרות הגדולות שלו, סדרת שושני המים, שבה השקיע את עיקר מרצו מסוף שנות התשעים של המאה התשע עשרה ועד מותו בשנת 1926.

נושא המים ביצירתו
מונה נשבה בקסמי המים כבר בראשית דרכו האמנותית. את עבודותיו הראשונות בנושא זה צייר בשנות השישים של המאה התשע עשרה, ובעשורים שלאחר מכן המשיך לעסוק בו בהרחבה. למעט ציורי לונדון וונציה, הפכו גינות המים לנושאו ולעיסוקו הכמעט בלעדי. העיסוק במים אפשר לו לספק את סקרנותו ביחס לאור ולארעיותם של מראות הטבע. בשנות התשעים חידש את פני גנו בז'יברני, ובבריכה שבה הצליח לגדל שושני מים החל לצייר מחרוזת של נופי מים שלווים, שאווירה מהורהרת שורה עליהם. בנושא זה דבק בשלושים שנות חייו האחרונות.

התפתחות הסדרה והצגתה
הסדרה הראשונה של ציורי הבריכה והגשר היפני שמעליה הוצגה בשנת 1900. משנת 1903 עבד מונה כמעט אך ורק על ההשתקפויות במי הבריכה והתמקד יותר ויותר בפני המים עצמם. הוא נהג להתחיל את עבודתו בטבע, בהנחת כתמים רחבים של גוונים מנוגדים והדגשי צבע, ולאחר מכן המשיך בעבודה בסדנה מן הזיכרון, שיטה שפיתח כבר בסדרות קודמות. לעיתים עבד בעת ובעונה אחת על כמה ציורים מן הסדרה, תוך הדגשת הרכיבים המאחדים ביניהם, שיהיו משמעותיים כאשר תוצג הסדרה כמכלול. התערוכה השנייה של הסדרה, שכללה ארבעים ושמונה בדים שצוירו בשנים 1903–1908, הוצגה במאי 1909 בגלריה דוראן־רואל, וכל העבודות נתלו יחד בחדר אחד בהתאם לפיקוחו של האמן.

תיאור היצירה
הציור "בריכת שושני המים" משתייך לסדרה השנייה. הוא מתאר קטע מן הבריכה כשהוא מנותק מן הנוף הסובב אותה. פני המים ממלאים את מלוא שטח הבד לאורכו ולרוחבו, ורק כתמי שושני המים המוקצרים מדריכים את עינו של הצופה. פני המים שלווים, והשמים והעצים המשתקפים בהם מעידים על המתרחש מחוץ לגבולות הבריכה. בהתאם לעקרונות האימפרסיוניזם, המבקשים לייצג את העולם החזותי ללא זיוף, אין מונה מבחין בין ההשתקפויות, שהן אשליה, לבין המציאות.

שיא הסדרה
שיאה של המחרוזת הגדולה, שעמה נמנית יצירה זו, היה בסדרת ציורים בממדים של ציורי קיר, שצוירו בין השנים 1914–1923 והוצגו באולם שנבנה במיוחד למענם במוזיאון האורנז'רי בפריז.

תולדות תצוגה
היצירה הוצגה בתערוכה "אוסף סם שפיגל" במוזיאון ישראל, ירושלים, בין 22 ביוני 1993 ל־29 באוגוסט 1993.

מקור המידע: פרסומי מוזיאון ישראל, ובהם קטלוג אוסף סם שפיגל משנת 1993 ופרסומי המוזיאון משנים 2005 ו־2006.

הערות שוליים

קטגוריה:קלוד מונה
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורי פרחים
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-20
קטגוריה:מוזיאון ישראל: ציורים
קטגוריה:מים באמנות