הא ג'יאנקוי

הֶא ג'יאנקוי (נולד ב-1984) הוא ביופיזיקאי סיני שהתפרסם על השימוש הראשון בעריכת גנום שנוי במחלוקת בבני אדם בשנת 2018.

הוא כיהן כפרופסור חבר לביולוגיה באוניברסיטה הדרומית למדע וטכנולוגיה (SUSTech) בשנג'ן, גואנגדונג, סין, עד שפוטר מהאוניברסיטה בינואר 2019. בנובמבר 2018, הוא הודיע כי הוא יצר את התינוקות האנושיים הראשונים שעברו הנדסה גנטית, בנות תאומות שנולדו עם עמידות ל-HIV באוקטובר 2018 ונודעו בשמות הבדויים שלהן, לולו וננה. ההכרזה זכתה בתחילה לשבחים בעיתונות כהתקדמות מדעית משמעותית. לאחר מכן, הוא ספג גינוי נרחב מצד הציבור והקהילה המדעית, לאור בדיקה של אופן ביצוע הניסוי. דו"ח חקירה הראה כי גייס כסף למחקרו כדי לחמוק מתקנות מחקר ממשלתיות ואוניברסיטאיות.

הרשויות בסין השעו את פעילות המחקר שלו ב-29 בנובמבר 2018, והוא פוטר על ידי SUSTech ב-21 בינואר 2019. ב-30 בדצמבר 2019, בית משפט מחוזי סיני מצא את הא ג'יאנקוי אשם בעיסוק בלתי חוקי ברפואה, ונגזר עליו קנס של 3 מיליון יואן ושלוש שנות מאסר. הוא שוחרר באפריל 2022.

בפברואר 2023, אושרה הבקשה שלו לאשרת עבודה בהונג קונג, אך בוטלה במהרה לאחר שמשרד ההגירה של הונג קונג פתח בחקירה פלילית נגדו בגין מסירת הצהרות כוזבות בבקשתו. בספטמבר 2023, הוא גויס על ידי אוניברסיטת ווצ'אנג לטכנולוגיה, מכללה פרטית בווהאן, הוביי, כדי לשמש כמנהל הראשון של המכון לרפואה גנטית של בית הספר.

"מגזין טיים" כלל את הא ברשימת 100 האנשים המשפיעים ביותר של 2019, במדור "חלוצים". במקביל, הוא כונה בשמות שונים כמו: "מדען סורר", " ד"ר פרנקנשטיין של סין", ו"גאון מטורף".

 ראשית חייו וחינוך 
הא ג'יאנקוי נולד במחוז שינחואה, בעיר לודי, חונאן, בשנת 1984. הוא נולד למשפחה עניה של מגדלי אורז בדרום מזרח סין. וכנער, הוא בנה מעבדה מאולתרת בביתו והפך אובססיבי לפיזיקה בתיכון.

הא ג'יאנקוי קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה בביופיזיקה בשנת 2010 מאוניברסיטת רייס תחת פיקוחו של  לאחר שלוש שנות לימוד בלבד. עבודת הדוקטורט שלו נקראה "הופעתה הספונטנית של היררכיה במערכות ביולוגיות". על פי האוניברסיטה, הוא היה סטודנט מצטיין שהתמחה במידול מתמטי וסימולציות מחשב. הוא גם כיהן כנשיא אגודת הסטודנטים והחוקרים הסינית של רייס ופרסם שלושה מאמרים משמעותיים ב-"Protein Engineering Design and Selection" כמחבר ראשי בעת השלמת עבודת הדוקטורט שלו. דים נזכר בשנת 2010 שהוא היה "סטודנט בעל השפעה רבה מאוד" וגם הוסיף שהוא "בטוח שהוא יצליח מאוד בקריירה שלו".

לאורך הקריירה המדעית המוקדמת שלו, הוא התפרסם כ"מדען צעיר חכם ושאפתן" וכונה "JK". לאחר שקיבל את הדוקטורט שלו, הוא נסע לאוניברסיטת סטנפורד כדי לעבוד על טכניקת עריכת גנים CRISPR/Cas9 כעמית פוסט-דוקטורט עם סטיבן קווייק, משרה שבה המליץ עליו מייקל דים. בין השנים 2011 ל-2012, הוא עשה את מחקר הפוסט-דוקטורט שלו בסטנפורד, שם למד טכניקות עריכת גנים CRISPR/Cas9.

 קריירה 
בשנת 2011, העונק לו "פרס ממשלת סין לסטודנטים מצטיינים במימון עצמי בחו"ל", בעודו בארצות הברית. בתגובה לכך, הוא חזר לסין בשנת 2012 במסגרת ״תוכנית הטווס״ של העיר שנזן ופתח מעבדה באוניברסיטה הדרומית למדע וטכנולוגיה (SUSTech). כחלק מהתוכנית, הוא קיבל מיליון יואן (כ 145,000 דולר בשנת 2012) במימון אנג'לים, בו השתמש כדי להקים חברות ביוטכנולוגיה והשקעות. הוא ייסד את Direct Genomics בשנת 2012 בשנג'ן, כדי לפתח מכשירי ריצוף מולקולות בודדות המבוססים על פטנטים שהומצאו על ידי Quake ושהיו בעבר ברישיון על ידי Helicos Biosciences. חברת Direct Genomics קיבלה 40 מיליון יואן (כ 5,790,000 דולר בשנת 2012) בסובסידיות משנג'ן, וגייסה מאות מיליוני יואן נוספים בהשקעות פרטיות, אך הוא מכר את חלקו בשנת 2019. הוא גם ייסד את Vienomics Biotech, המציעה שירותי ריצוף גנום בשביל אנשים עם סרטן. בשנת 2017, הוא נכלל בתוכנית אלף הכישרונות של ממשלת סין. הישגיו של הא זכו להערכה רבה בתקשורת הסינית, כולל הטלוויזיה המרכזית של סין והעיתון יומון העם שסיקרו את מחקרו ותיארו אותו כ"מייסד עריכת הגנום מהדור השלישי" במהלך תוכנית שחגגה את הקונגרס הלאומי ה-19 של המפלגה הקומוניסטית הסינית.

באוגוסט 2018, הוא נפגש עם הרופא הסיני-אמריקאי ג'ון ג'אנג כדי לדון בתוכניות להשקת חברה המתמקדת ב"תיירות רפואית גנטית". העסק נועד לפנות ללקוחות עילית, שיפעלו מסין או תאילנד. התוכניות העסקיות נגנזו לאחר מעצרו של הא בנובמבר 2018.

הוא יצא לחופשה ללא תשלום מ-SUSTech החל מפברואר 2018, והחל לבצע את הניסוי הקליני לעריכת הגנום. ב-26 בנובמבר 2018, הוא הודיע על לידתם של התינוקות שעברו עריכה גנטית, לולו וננה. שלושה ימים לאחר מכן, ב-29 בנובמבר 2018, השעו הרשויות הסיניות את כל פעילויות המחקר שלו, באומרן כי עבודתו "מתועבת ביותר במהותה" ומהווה הפרה של החוק הסיני. בדצמבר 2018, בעקבות זעקה ציבורית בנוגע לעבודתו, נראה כי הוא נעלם. SUSTech הכחישה את השמועות כי הוא נעצר. ב-30 בדצמבר 2019, בית המשפט העממי של מחוז שנזן ננשאן גזר על הא ג'יאנקוי שלוש שנות מאסר וקנס של שלושה מיליון יואן (כ 434,000 דולר בשנת 2019). הא ג'יאנקוי שוחרר באפריל 2022 לאחר שריצה את עונשו.

בספטמבר 2023, מונה הא ג'יאנקוי לדיקן המעבדה לפרמקולוגיה, אוניברסיטת ווצ'אנג לטכנולוגיה.

 מחקר 
בשנת 2010, באוניברסיטת רייס, פרסמו הא ג'יאנקוי ומייקל וו. דים מאמר המתאר כמה נתונים על חלבון קריספר; מאמר זה היה חלק מהעבודה המוקדמת על מערכת CRISPR/Cas9, לפני שאומצה ככלי לעריכת גנים.

בשנת 2017, הוא הרצה במעבדת קולד ספרינג הארבור, בה תיאר את עבודתו באוניברסיטת סאות'רן למדע וטכנולוגיה (SUSTech), בה השתמש ב-CRISPR/Cas9 על עכברים, קופים וכ-300 עוברים אנושיים.

בינואר 2019, מדענים בסין דיווחו על יצירתם של חמישה קופים זהים משובטים שעברו עריכה גנטית, תוך שימוש באותה טכניקת שיבוט ששימשה את ג'ונג ג'ונג וחואה הואה – הקופים המשובטים הראשונים אי פעם – ושל הכבשה דולי, וטכניקת עריכת גנים CRISPR/Cas9 שלכאורה השתמש בה הא ביצירת תינוקות האדם הראשונים אי פעם שעברו שינוי גנטי, לולו ונאנה. שיבוטי הקופים נוצרו על מנת לחקור מספר מחלות רפואיות.

 ניסוי עריכת גנים בבני אדם 
ב-25 בנובמבר 2018, הכריז הא לראשונה ביוטיוב כי צוותו כי הוא יצר בהצלחה את התינוקות הראשונים בעולם שעברו עריכה גנטית, לולו וננה. בהצגת הסיפור הרשמית בפסגה הבינלאומית השנייה לעריכת גנום אנושי באוניברסיטת הונג קונג שלושה ימים לאחר מכן, הוא אמר שהתאומים נולדו מעוברים מהונדסים גנטית שהפכו עמידים לזני HIV מסוג M-טרופי. צוותו גייס 8 זוגות, שכל אחד מהם היה אב חיובי ל-HIV ואם שלילית ל-HIV, באמצעות קבוצת מתנדבים ל-HIV שבסיסה בבייג'ינג בשם Baihualin China League. במהלך הפריה חוץ-גופית, נוקה הזרע מ-HIV. באמצעות עריכת גנים CRISPR/Cas9, הם הציגו מוטציה טבעית CCR5-Δ32 בגן בשם "CCR5", אשר תעניק עמידות לזיהום HIV מסוג M-טרופי. "יומון העם" הכריז על התוצאה כ"פריצת דרך היסטורית ביישום טכנולוגיית עריכת גנים למניעת מחלות".

הניסוי גייס זוגות שרצו להביא ילדים לעולם; כדי להשתתף, הגבר היה צריך להיות חיובי ל-HIV והאישה לא הייתה נגועה. באותה העת, לא נחשף האם הניסוי הקליני עבר בדיקה אתית מתאימה מוועדת ביקורת מוסדית לפני שהחל, ולא היה ברור אם המשתתפים נתנו הסכמה מדעת באמת.

הא ג'יאנקוי אמר שהוא ערך את הגנומים של העוברים באמצעות CRISPR/Cas9, תוך התמקדות ספציפית בגן, CCR5, המקודד לחלבון ש- HIV-1 משתמש בו כדי להיכנס לתאים. הוא ניסה ליצור מוטציה ספציפית בגן, (CCR5-Δ32), שיש למעטים באופן טבעי וייתכן שהוא מקנה עמידות מולדת ל-HIV-1, כפי שנראה במקרה של "החולה מברלין". הוא אמר שהבנות עדיין נשאו עותקים פונקציונליים של "CCR5" יחד עם "CCR5" מושבת בהתחשב במוזאיקה הטבועה במצב הנוכחי של עריכה גנומית בקו הנבט. ישנן צורות של HIV המשתמשות בקולטן אחר במקום CCR5, והעבודה שהוא עשה לא יכלה להגן על ילדים שנולדו מצורות אלו של HIV.

הא ג'יאנקוי אמר שהוא השתמש בתהליך אבחון גנטי טרום-השרשה על העוברים שעברו עריכה, שבו הוסרו 3 עד 5 תאים בודדים ונבדקה העריכה הזאת. הוא אמר שהורים קיבלו את האפשרות לבחור אם להשתמש בעוברים שעברו עריכה או לא.

התאומות נולדו באמצע אוקטובר 2018, על פי מיילים שהא שלח ליועץ. לדברי הא, הן נראו בריאות מכל הבחינות. כשהן נולדו, לא היה ברור אם ייתכנו השפעות ארוכות טווח מהעריכה הגנטית; הוא נשאל על תוכניותיו לפקח על הילדים, ולשלם עבור הטיפול בהם במקרה של בעיות, וכיצד ניתן לשמור על סודיותם ושל הוריהם. שמות הילדים המשמשים בדיווחים, "לולו" ו"ננה", יחד עם שמות הוריהם, "מארק" ו"גרייס", הם שמות בדויים. בפברואר 2019, דווח כי טענותיו אושרו על ידי חוקרים סינים, על פי NPR News.

הא ג'יאנקוי אמר גם בפגישה בהונג קונג כי אם נוספת בניסוי הקליני שלו נמצאת בשלבי הריון מוקדמים. אף על פי שאין דיווחים רשמיים, התינוק צפוי היה להוולד בסביבות אוגוסט 2019, והלידה אושרה מפסק הדין של בית המשפט ב-30 בדצמבר, בו צוין כי היו שלושה תינוקות מהונדסים גנטית. התינוקת נחשפה מאוחר יותר בשנת 2022 כאיימי.

בפברואר 2022, מדענים סינים קראו לבנות מקום מיוחד לטיפול ולחקר את שלושת הילדים שנולדו עם גנומים מהונדסים גנטית או "תינוקות CRISPR". הם טוענים שייתכן שנפלו שגיאות בתהליך עריכת הגנים. המדענים מאמינים שיש לרצף את הגנומים של הילדים באופן קבוע ולבדוק אותם לאיתור "חריגות". ההצעה זכתה להתנגדות מצד הקהילה הרפואית הבינלאומית בטענה לפגיעה בפרטיותם של הילדים וניצול לרעה של סמכות בעתיד.

 ריפוי גנטי למחלות נדירות 
ב-10 בנובמבר 2022, הא הודיע כי הוא מקים מעבדה חדשה בבייג'ינג למחקר על ריפוי גנטי למחלות גנטיות נדירות, וצייץ בטוויטר: "היום עברתי למשרדי החדש בבייג'ינג. זהו היום הראשון של מעבדת ג'יאנקוי הא." ב-24 בנובמבר, הוא כתב: "ריפוי גנטי במדינות המערב עולה לעיתים קרובות מיליוני דולרים, מה שגורם למשפחות רבות ליפול לעוני עקב מחלות. בתמיכתם של פילנתרופים חברתיים, נתגבר על שלוש עד חמש מחלות גנטיות תוך שנתיים-שלוש לטובת משפחות עם מחלות נדירות." התוכנית הראשונה היא ליצור ריפוי גנטי למחלת ניוון שרירים על שם דושן שגורם לניוון שרירים הדרגתי, במיוחד אצל בנים. הוא גם אמר לאתר המיקרו-בלוגים, Weibo, כי הגיש בקשה למימון ממשלתי לפרויקט סינתזת DNA, והעיר: "[אמשיך] את המחקר המדעי ואשרת את המדינה... השימוש הגדול ביותר בסינתזת ה-DNA שאני מתכנן לעשות הוא לאחסון מידע. פיסת DNA סינתטית בגודל ציפורן יכולה לאחסן את תוכן הספרים מכל הספרייה הלאומית."

 מחלוקת על עריכת גנים אנושיים 
ממוזער|הא ג'יאנקוי נואם בוועידה הבינלאומית השנייה בנושא עריכת גנום אנושי

 הפרסום 
הניסוי הקליני של הא ג'יאנקוי לעריכת גנים בבני אדם נערך ללא דיון ציבורי בקהילה המדעית. הוא פורסם לראשונה ב-25 בנובמבר 2018, כאשר אנטוניו רגאלדו פרסם את הכתבה על העבודה ב-"MIT Technology Review", בהתבסס על מסמכים שפורסמו מוקדם יותר באותו חודש במרשם הניסויים הקליניים הסיני. הא ג'יאנקוי סירב להגיב האם ההריונות בוצעו או נמשכו. רק לאחר פרסום הכתבה נחשף הניסוי בסרטון פרסומי ביוטיוב על ידי הא ג'יאנקוי ולמחרת בדיווח של "Associated Press". הא ג'יאנקוי שכר גם חברת יחסי ציבור.

 תגובות 
התנהגותו של הא ג'יאנקוי ספגה גינוי נרחב. ב-26 בנובמבר 122 מדענים סינים פרסמו הצהרה משותפת לפיה עבודותיו של הא אינן אתיות, מטורפות, לא שפויות, ו"מהוות מכה קשה למוניטין העולמי ולהתפתחותו של המדע הסיני". מדענים ומוסדות סינים אחרים ביקרו בחריפות את הא; מאמר בכתב העת Nature קבע כי החששות לגבי התנהגותו של הא "חריפים במיוחד בסין, שם מדענים רגישים למוניטין של המדינה כמערב הפרוע של למחקר ביו-רפואי". ביואתיקאי בולט, רן-זונג צ'יו, שדיבר בפסגה הבינלאומית השנייה בנושא עריכת הגנום האנושי, התייחס למחקרו של הא כ"פרקטיקה בעלת המידה הנמוכה ביותר של הצדקה וקבילות אתית". הגנטיקאי אריק טופול הצהיר, "זה מוקדם מדי... אנחנו עוסקים בהוראות הפעלה של בן אנוש. זה עניין גדול". הביולוג חתן פרס נובל , דייוויד בולטימור, ראה את העבודה כ"חסרת אחריות". הביולוגית ההתפתחותית קתי ניאקאן ממכון פרנסיס קריק אמרה, "אם זה נכון... זה היה שימוש חסר אחריות, לא אתי ומסוכן ביותר בטכנולוגיית עריכת גנום." האתיקאי הרפואי ג'וליאן סבולסקו מאוניברסיטת אוקספורד ציין, "אם זה נכון, ניסוי זה הוא מפלצתי." הביואתיקאי הנרי ט. גרילי מבית הספר למשפטים באוניברסיטת סטנפורד הצהיר, "אני מגנה באופן חד משמעי את הניסוי", ומאוחר יותר אמר, "הניסוי של הא ג'יאנקוי היה, באופן מדהים, אפילו גרוע יותר ממה שחשבתי בתחילה." הביוכימאית זוכת פרס נובל ג'ניפר דאודנה, מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי, חלוצה בתחום טכנולוגיית CRISPR/Cas9, גינתה את המחקר. המכונים הלאומיים לבריאות (NIH) של ארצות הברית פרסמו הצהרה ב-28 בנובמבר 2018, חתומה על ידי מנהלם, פרנסיס ס. קולינס, המגנה את He ואת צוותו על הפרת נורמות אתיות בין-לאומיות במכוון על ידי ביצוע עבודה חסרת אחריות שכזו, ומבקר את הטענה ש"הפרויקט של He בוצע ברובו בסתר, הצורך הרפואי בהשבתת CCR5 בתינוקות אלה אינו משכנע לחלוטין, תהליך ההסכמה מדעת נראה מוטל בספק רב, והאפשרות להשפעות מזיקות מחוץ למטרה לא נחקרה באופן מספק". NIH טוען שאין לו תמיכה בשימוש בטכנולוגיות עריכת גנים בעוברים אנושיים. האקדמיה הסינית למדעי הרפואה פרסמה הודעה בכתב העת "לאנסט", בה נאמר כי הם "מתנגדים לכל פעולה קלינית של עריכת גנום של עוברים אנושיים למטרות רבייה תוך הפרה של חוקים, תקנות ונורמות אתיות בהיעדר הערכה מדעית מלאה", ומגנים את הא על הפרת תקנות והנחיות אתיות רלוונטיות שפורסמו בבירור על ידי ממשלת סין. הם הדגישו כי "עריכת הגנום של תאי נבט או עוברים מוקדמים עדיין נמצאת בשלב המחקר הבסיסי, ... מוסדות מחקר מדעיים וחוקרים לא צריכים לבצע פעולות קליניות של עריכת גנום של תאי נבט אנושיים למטרות רבייה, וגם לא צריכים לממן מחקר כזה", והם "יפתחו ויפרסמו הנחיות טכניות ואתיות תפעוליות נוספות בהקדם האפשרי כדי להנחות ולתקנן מחקרים ויישומים רלוונטיים בהתאם לסטנדרטים המדעיים והאתיים הגבוהים ביותר". באפריל 2019, מומחי גנטיקה מהאקדמיה הסינית למדעים (CAS) ציינו, "[אנו] מאמינים שאין סיבה מדעית טובה לבצע סוג זה של עריכת גנים על קו הנבט האנושי, וכי התנהגותו של הא וצוותו מייצגת הפרה בוטה הן של התקנות הסיניות והן של הקונצנזוס אליו הגיעה הקהילה המדעית הבינלאומית. אנו מגנים בתוקף את מעשיהם כחסרי אחריות ביותר, הן מבחינה מדעית והן מבחינה אתית".

אחרים הביעו ביקורת מסויגת על הניסוי של הא. ג'ורג' צ'רץ', גנטיקאי מאוניברסיטת הרווארד, הגן על כמה היבטים של הניסוי ואמר כי עריכת גנים לעמידות ל-HIV "מוצדקת" מכיוון ש-HIV הוא "איום בריאותי ציבורי משמעותי וגדל", אך הטיל ספק בהחלטה של פרויקט זה לאפשר שימוש באחד העוברים בניסיון הריון, מכיוון שהשימוש בעובר זה מרמז כי "הדגש העיקרי של החוקרים היה על עריכת בדיקות ולא על הימנעות ממחלה זו". ארתור קפלן, ביואתיקאי בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת ניו יורק, אמר כי הנדסת גנים אנושיים היא בלתי נמנעת, ואף על פי שיש חששות ליצירת "תינוקות מעוצבים", חוקרים רפואיים מתעניינים יותר בשימוש בטכנולוגיה כדי למנוע ולטפל במחלות, בדומה לסוג הניסויים שביצע He. קארל זימר השווה את התגובה לניסוי עריכת הגנים האנושיים של הא לתגובות הראשוניות ולוויכוח שלאחר מכן על טיפול חלופי מיטוכונדריאלי (MRT), ולאישור הרגולטורי הסופי של MRT בבריטניה.

 חקירות 
האוניברסיטה הדרומית למדע וטכנולוגיה הצהירה כי הא ג'יאנקוי היה בחופשה ללא תשלום מאז פברואר 2018, ומחקרו נערך מחוץ לקמפוס שלהם; האוניברסיטה והמחלקה שלו אמרו כי אינם מודעים לפרויקט של המחקר ואמרו כי הם מזמינים מומחים בינלאומיים להקים ועדה עצמאית לחקירת האירוע, ויפרסמו את התוצאות לציבור. רשויות מקומיות וממשלת סין פתחו גם הן בחקירות.

נכון לדיווחים ב-28 בדצמבר 2018, הוא היה מבודד בדירת אוניברסיטה ותחת שמירה. על פי דיווחים ב-7 בינואר 2019, הוא עלול לעמוד בפני השלכות חמורות. ויליאם הורלבוט, חוקר מוח וביואתיקה מאוניברסיטת סטנפורד, דיווח כי היה בקשר עם הא, ונראה ששהה בדירת אוניברסיטה בשנג'ן "בהסכמה הדדית" והיה חופשי לעזוב; הוא ביקר לעיתים קרובות בחדר כושר ויצא לטיולים עם אשתו. עם זאת, ייתכן שהוא היה תחת מעקב כלשהו.

ב-25 בפברואר 2019, היו כאלה שרמזו כי ייתכן שממשלת סין סייעה במימון ניסוי תינוקות CRISPR, לפחות באופן חלקי. דיווחים מאוחרים יותר הראו כי המימון לפרויקט של הא גויס על ידו כדי להתחמק מהרגולציה, ולא היו מעורבים כספים ממשלתיים סיניים.

גם המנחה לשעבר שלו לדוקטורט, דים, מאוניברסיטת רייס, הפך לנושא של חקירה אתית כאשר התגלה כי ידע על ההליך שבוצע על התאומים והיה נוכח כאשר הזוגות נתנו את הסכמתם. דים מחזיק במניות קטנות בשתי חברות שייסד והוא חבר במועצה המייעצת המדעית שלהן.

 דו"ח ראשוני מוסמך 
צוות משימה לחקירה שהוקם על ידי ועדת הבריאות של מחוז גואנגדונג פרסם דו"ח ראשוני ב-21 בינואר 2019, וקבע כי הוא הפר את איסורי הממשלה וערך את המחקר במרדף אחר תהילה ורווח אישי. הדו"ח אישר כי הוא גייס שמונה זוגות להשתתף בניסוי שלו, וכתוצאה מכך נולדו שני הריונות, שאחד מהם הוליד את התאומות שעברו עריכה גנטית בנובמבר 2018. התינוקות נמצאים כעת תחת פיקוח רפואי. הדו"ח קבע עוד כי הוא יצר מסמכי סקירה אתיים מזויפים כדי לגייס מתנדבים להליך, וגייס כספים משלו במכוון תוך התחמקות מפיקוח, וארגן צוות שכלל כמה חברים מחו"ל לביצוע הפרויקט הבלתי חוקי. גורמים בחקירה אמרו כי הוא, כמו גם אנשי צוות וארגונים רלוונטיים אחרים, יקבלו עונש בהתאם לחוקים ולתקנות הרלוונטיים, ואלו החשודים בביצוע פשעים יואשמו.

 השלכות 
חברת SUSTech הודיעה באתר האינטרנט שלה ב-21 בינואר 2019 כי הא ג'יאנקוי פוטר.

ב-30 בדצמבר 2019, בית המשפט העממי של מחוז ננשאן בעיר שנג'ן גזר על הא ג'יאנקוי שלוש שנות מאסר וקנס של 3 מיליון יואן (כ 434,000 דולר אמריקאי). משתפי פעולה שלו קיבלו עונש נמוך ממנו – ג'אנג רנלי מהאקדמיה למדעי הרפואה של גואנגדונג ומבית החולים הכללי של גואנגדונג, עונש מאסר של שנתיים וקנס של מיליון יואן (כ 145,000 דולר אמריקאי), וצ'ין ג'ינז'ואו מהאוניברסיטה הדרומית למדע וטכנולוגיה, עונש מאסר של 18 חודשים וקנס של 500,000 יואן (כ 72,000 דולר אמריקאי). השלושה נמצאו אשמים ב"זיוף מסמכי ביקורת אתית והטעיית רופאים להשתיל, מבלי דעת, עוברים שעברו עריכה גנטית בשתי נשים".

במאי 2019, דיווחו עורכי דין בסין, לאור יצירתם לכאורה של בני האדם הראשונים שעברו עריכה גנטית על ידי הא ג'יאנקוי, על ניסוח תקנות לפיהן כל מי שמבצע מניפולציה של הגנום האנושי באמצעות טכניקות עריכה גנטית יישא באחריות לכל השלכות שליליות נלוות. בדצמבר 2019, דיווח "MIT Technology Review" על סקירה כללית של המחלוקת, כולל קטעים מכתב היד של המחקר שלא פורסם.

בפברואר 2019, מדענים דיווחו כי השינוי הגנטי שבוצע בלולו ובננה מעניק כנראה גם יתרונות קוגניטיביים. בעוד שעיתונאית הבריאות ג'וליה בלוז שיערה ב-Vox כי ייתכן שהמוטיבציה של הא ג'יאנקוי היה לעבוד על שינוי גן זה, אנטוניו רגלדו מ־"MIT Technology Review" לא מצא ראיות לכך שהא עסק או התעניין בתחום זה.

בשנת 2019, ארגון הבריאות העולמי (WHO) השיק רישום עולמי למעקב אחר מחקרים על עריכת גנום אנושי, לאחר קריאה להפסיק את כל העבודה על עריכת הגנום.

 לאחר התקרית 
ב-21 בפברואר 2023, דיווח העיתון ההונג קונגי "מינג פאו" כי הא ג'יאנקוי אמר כי בקשתו להיתר כניסה להונג קונג דרך תוכנית Top Talent Pass אושרה. מאוחר יותר בשעות הלילה, פרסמה ממשלת הונג קונג הודעה פומבית, בה נטען כי לאחר בדיקת הבקשות הרלוונטיות, משרד ההגירה חשדה כי הא ג'יאנקוי השיג היתר כניסה להונג קונג על ידי מסירת הצהרות כוזבות. מנהל משרד ההגירה הכריז כי היתר הכניסה של הא ג'יאנקוי אינו תקף, ותיערך חקירה פלילית.

ב-8 בספטמבר 2023, אוניברסיטת ווצ'אנג לטכנולוגיה (武昌理工学院), מכללה פרטית לתואר ראשון בווהאן, הוביי, הקימה את המכון לרפואה גנטית, כאשר הא ג'יאנקוי ישמש כמנהל הראשון.

נכון לשנת 2025, הא ג'יאנקוי פעיל ב־X, לשעבר טוויטר, ומעלה פוסטים בשפה האנגלית שעוסקים בעיקר במחקר הגנטי שלו. לפוסטים שלו היו תגובות שונים בפלטפורמה.

ביולי 2025, חשף ג'יאנקוי ברשתות החברתיות שיש לו שתי בנות.

ד"ר הא ג'יאנקוי, בן 41, נישא לקאתי טיי, בת 29, באפריל 2025, זמן קצר לאחר שקרא לחברה החדשה שלו "Cathy Medicine". (קטי רפואה) הזוג שיתף תמונות חתונה במאי 2025. בראיון טלפוני עם "MIT Technology Review", טיי סירבה לומר אם הא והיא נשואים כחוק. טיי גם אישרה שהיא חגגה חתונה ביולי 2024 עם אדם אחר בקליפורניה, אך אמרה שהם נפרדו לאחר מספר חודשים; טיי גם סירבה לתאר את הסטטוס המשפטי של נישואים אלה. בראיון הטלפוני, טיי הדגישה כי מערכת היחסים שלה עם הא הייתה אמיתית: "לא הייתי מתחתנת איתו אם לא הייתי מאוהבת בו." ב-24 ביולי 2025, טיי הודיעה ב־X שהיא והוא נפרדו.

 בתרבות הפופולרית 
 חייו של הֶא ג'יאנקוי וניסוי ה-CRISPR שלו הוצגו בסרט התיעודי "Make People Better", שיצא לאקרנים בשנת 2022. הסרט תיאר, "מדען סיני נעלם לאחר שפיתח את תינוקות המעצבים הראשונים, מה שגרם לזעזע את העולם ואת הקהילה המדעית כולה, אך חקירה מראה שייתכן שהוא לא היה לבד בניסוי שלו ליצירת בני אדם "טובים יותר". הסרט, בבימויו של קודי שיהי, כלל פאנל המומחים את אנטוניו רגאלדו ובנג'מין הורלבוט מאוניברסיטת המדינה של אריזונה. הסרט התיעודי מקורו בפרויקט של Rhumbline Media בנושא הנדסה גנטית בשם "קוד הטבע: טבענו", שהחל בשנת 2018 על ידי שיהי וסמירה קיאני, ביוטכנולוגית מאוניברסיטת מדינת אריזונה.
 סיפורו מתואר בספר "דור ה-CRISPR: סיפורם של התינוקות המעודכנים הראשונים בעולם", שיצא לאור בשנת 2019 מאת קיראן מוסונורו, קרדיולוג מאוניברסיטת פנסילבניה.
 מסופר בספר משנת 2020, "פרויקט המוטנטים: בתוך המירוץ הגלובלי לשינוי גנטי של בני אדם", שנכתב על ידי אבן קירקסי, אנתרופולוג מאוניברסיטת אוקספורד.
 ספר תיעודי בשם "CRISPR People: The Science and Ethics of Editing Humans", שנכתב על ידי הנרי גרילי, פורסם בשנת 2021.

 ראו גם
 טיפולי פוריות

 קישורים חיצוניים 



 הערות שוליים 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת רייס
קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:מדענים סינים
קטגוריה:ילידי 1984