עמית שגב

עמית שגב (נולד ב-22 ביולי 1946) הוא גאולוג ישראלי בעל תואר דוקטור, חוקר אמריטוס במכון הגיאולוגי לישראל במשרד האנרגיה והתשתיות. מחקריו עוסקים במגוון תחומים: היווצרות מינרליזציות מתכתיות וגאולוגיה כלכלית, פעילות פלומים מן המעטפת, מגמטיזם־וולקניזם פאנרוזואי במזרח התיכון, טקטוניקת הלוחות, מבנה קרום כדור הארץ במזרח הים התיכון, העתק ים המלח, וכן גאופיזיקה וגיאודינמיקה. שגב פרסם למעלה מ־140 מאמרים, מפות גאולוגיות ודוחות מדעיים, אשר תרמו רבות להבנה העולמית של התפתחות קרום כדור הארץ במזרח התיכון ותולדות אזור הים התיכון המזרחי.

 ביוגרפיה 
עמית שגב נולד בטבריה בשם עמית פרנק וגדל בקיבוץ שער הגולן. הוא בנם של יהודה (במקור יוראי) פרנק, ניצול שואה יליד נובה זמקי, סלובקיה שעלה לישראל לאחר תחילת מלחמת העולם השנייה ב־1939, ושל שושנה לבית יגן (במקור יגניטינסקי), ילידת חיפה. את לימודיו התיכוניים השלים בבית הספר החקלאי "בקעת כנרות" בשנת 1964.

בצה"ל שירת בחיל ההנדסה והשתתף במלחמת ששת הימים, במלחמת ההתשה ובמלחמת יום הכיפורים, בין היתר כקצין הנדסה במילואים בחטיבה 9 ובאוגדה 36. השתחרר בדרגת רס"ן.

שגב הוא בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1976 השלים תואר שני בגאולוגיה בהדרכת פרופסור יעקב בן-תור. עבודת המוסמך שלו עסקה במבנה הגאולוגי של סינקלינת נחל צין ובתהליכי היווצרות שכבות הפורצלניט המשולבות בין שכבות הפוספטים. בשנת 1975 הצטרף למכון הגיאולוגי לישראל. ב־1986 השלים את עבודת הדוקטורט שלו, בהדרכת הפרופסורים איתן שש וצבי גרפונקל, שעסקה במבנה הגאולוגי של בקעת תמנע ובהיווצרות מרבצי הנחושת והמנגן שבה. בשנת 1987 זכה במלגת "מינרווה" לפיתוח שיטה חדשה של תיארוך אשלגן–ארגון במינרלי מנגן.

בין 1987–1988 שהה בגרמניה, במסגרת שנת שבתון לטובת מחקר פוסט־דוקטורט באוניברסיטת היידלברג. בשנים 1992–1997 כיהן כמנהל אגף מחצבים ומקורות אנרגיה של המכון הגיאולוגי לישראל. בין 2009–2010 נסע לשבתון נוסף בדנידין, ניו זילנד, שם חקר את מבנה קרום כדור הארץ והתפתחות דרום־מערב האוקיינוס השקט במכון GNS Science.

לשגב שלושה ילדים ושישה נכדים מנישואיו הראשונים, והוא בזוגיות עם שירלי שאיאק, לה שלושה ילדים ושמונה נכדים נוספים.

 קריירה ומחקר 
מרבית מחקריו של שגב נעשו בשיתוף פעולה עם חוקרים נוספים. פירסם עשרות מאמרים מיקצועיים בכתבי עת ברחבי העולם. לאחרונה פורסם מאמר פורץ בדרך, שנכתב בשיתוף פעולה בינלאומי. ממאמריו האחרונים, פורסם מאמר על נושא אזור הכרמל.

 מרבצי נחושת ומנגן באזור תמנע 
שגב הוביל מיפוי גאולוגי ומחקר סטרטיגרפי מקיף של בקעת תמנע – מן המחקרים הראשונים שם, לאחר עשרות שנים של כרייה אינטנסיבית. מחקריו גיבשו מודל רב־שלבי להתעשרות נחושת ומנגן: החל בשקיעה סדימנטרית ראשונית מתקופת הקמבריון (לפני כ־510 מיליון שנים), דרך התעשרויות הידרותרמליות הנלוות לפעילות טקטונו־מגמטית, וכלה בתהליכי קרסט מאוחרים הקשורים להיווצרות העתק ים המלח הסמוך. שגב פיתח שיטות תיארוך K–Ar במינרלי מנגן, שיושמו גם במקומות נוספים, ביניהם היער השחור בגרמניה. על-ידי שילוב בין שיטות גאולוגיות, גאופיזיות וגאוכרונולוגיות, חשף שגב מרכזי התפרצות וולקנית ומחדרים מגמטיים מתקופת הקרטיקון התחתון ואת השפעתם על היווצרות מרבצי המתכות.

 מגמטיזם פאנרוזואי בלבנט והקשר לפלומים מן המעטפת 
שגב יזם ב-1998 מחקר רב־שנתי לשחזור סדרת האירועים הוולקניים והמגמטיים בלבנט לאורך הפאנרוזואיקון. על בסיס תיארוכים חדשים בשיטת ארגון-ארגון, בשילוב נתוני גיל קודמים, יצר מסגרת כרונולוגית רציפה של 17 אירועים מגמטיים מלפני 202 ועד ל־5 מיליון שנים. בשילוב של גילים בשיטות תיארוך אחרות הוא הראה את פעילותם של ארבעה פלומים בלבנט שגרמו למתיחת הקרום וביקוע שלו:
 פלום מתקופת הפרם שגרם להיווצרות בקע "פלמירה".
 פלום מסוף תקופת הטריאס ועד ליורה התיכון, שהוביל לפתיחת שלוחת אוקיינוס הטתיס הדרומי ואגן הלבנט.
 פלום מתקופת הקרטיקון, שהמשיך את ביקוע אגן הלבנט.
 פלום מתקופת האוליגוקן, שגרם לביקועים בין הלוחות אפריקה–ערב–סיני.
עבודותיו ההשוואתיות הצביעו על הקשר בין פעילות פלומים מן המעטפת לבין הביקועים של יבשת גונדוואנה.

 מבנה הקרום במזרח הים התיכון 
החל מראשית שנות האלפיים פיתח שגב מודל תלת-ממדי חדש למבנה הקרום בישראל, ירדן ואגן מזרח הים התיכון, באמצעות שילוב כבידה, מגנטיות וסייסמיקה. ממצאיו הראו כי אגן הלבנט אינו אוקייני טהור ואינו יבשתי טהור, אלא מבנה "היברידי" המשלב קרום יבשתי מתוח ודק יחד עם קרום אוקייני צעיר יותר. מסקנות אלו שופכות אור על התפתחות השוליים היבשתיים של הלבנט, על תהליכי שקיעה ואיזון איזוסטטי ועל היציבות המבנית של האזור. בחישובי איזון איזוסטטי, הראה שגב כי מעמס קונוס הסדימנטים של הנילוס גרם להיווצרות רצועות קונצנטריות של מגבהים ושקעים.

 הים האדום, מפרץ אילת והעתק ים המלח 
החל מ-2010 חקר שגב את הביקועים שהתפתחו בין הלוח הטקטוני של אפריקה לבין זה של ערביה. מחקריו הראו כי הביקועים של הים האדום ומפרץ אילת החלו כבר לפני כ־25 מיליון שנים, בניגוד לדעה שרווחה לפניו. הוא הגדיר את התפתחות בקע אירביד וכן הראה כי תחילתו קדמה להעתק ים המלח. שגב חקר את מאפייני העתק ים המלח מצפון ישראל ועד טורקיה. הוא הציע כי רק לפני כ־5 מיליון שנים התייצב המבנה הנוכחי של העתק ים המלח בצפון הארץ כמערכת של Paired Band Strike Slip fault. הוא ציין כי קצהו הצפוני ביותר של העתק ים המלח טרם התחבר להעתק המזרח־אנטולי בטורקיה, ולכן הגדרתו כ"העתק טרנספורם" אינה מדויקת.

 גאולוגיה כלכלית ומיפוי משאבי טבע 
בשנים 1975–1993 השתתף שגב בסקרים גיאוכימיים וגיאופיזיים בסיני ובנגב. בהמשך הוביל שני פרויקטים לאומיים במסגרת תמ"א 14 למיפוי משאבי חומרי הגלם לבנייה ולתעשייה. שגב גם יזם את בחינת תחום החציבה שהובילה להקמת יחידת הפיקוח על המכרות במשרד האנרגיה.

 מחקר בין-לאומי 
 דרום מערב גרמניה: פיתח שיטה מורכבת לתיארוך רדיומטרי בשיטת אשלגן-ארגון של ביצרי תחמוצות מנגן ביער השחור.
 דרום־מערב האוקיינוס השקט וזילנדיה: הכין מפות גרביטי ומפות עובי קרום שחשפו אזורים נרחבים של יבשת זילנדיה השקועים מתחת פני הים.
 פגיעת אסטרואיד צ’יקסולוב: הוביל מחקר חלוצי שהציע כי פגיעת האסטרואיד צ'יקסולוב לפני 66 מיליון שנים גרמה לשינויים גאודינמיים שהשפיעו על פעילות הפלומים וטקטוניקת הלוחות.
טקסט=תעודת הוקרה שנמסרה לד״ר שגב ע״י החברה הגיאולוגית הישראלית ב-24.02.2026|ממוזער|תעודת ההוקרה שנמסרה לד״ר שגב ע״י החברה הגיאולוגית הישראלית ב-24.02.2026

 תפקידים ופעילות ציבורית 
 מנהל אגף מחצבים ומקורות אנרגיה במכון הגאולוגי לישראל (1992–1997).
 מוביל ומרכז פרויקטים במסגרת תמ"א 14 – מסדי נתונים ומפות של תפוצת משאבי חומרי הגלם הלאומיים.
 יוזם הקמת יחידת הפיקוח על המכרות במשרד האנרגיה.
 חבר ועדות בין־משרדיות בתחומי פיקוח חציבה והגנת הטבע.
 מחבר ושותף למיפוי גאולוגי של ארץ ישראל בקנ"מ 1:50,000 - באר אורה, הר שגוב, עתלית וחיפה) ובקנ"מ 1:20,000 - בקעת תמנע.
 בתאריך 24 בפברואר 2026, הוענקה לד״ר עמית שגב חברות של כבוד על-ידי החברה הגיאולוגית הישראלית, על תרומתו הראויה לציון בתחום מדעי כדור הארץ

 קישורים חיצוניים 

 עמית שגב, דף חוקר באתר המכון הגיאולוגי לישראל


 למה יש הרי געש בכרמל? הרצאה של עמית שגב, איתן שש ואורי שטנר בבית הספר למדעי הסביבה, אוניברסיטת חיפה, ספטמבר 2025.
 שיחה עם ד"ר עמית שגב-פרנק מהמכון הגאולוגי לישראל לרגל שנת ה-70 לחברה הגאולוגית לישראל. מראיין: פרופ׳ אורי שטנר. אוגוסט 2024.

 הערות שוליים 

2025 12
קטגוריה:גאולוגים ישראלים
קטגוריה:מדענים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת ההתשה
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים
קטגוריה:שער הגולן: אישים
קטגוריה:אנשי הדור השני לשואה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946