מרוץ המכוניות בשבת באשקלון

פרשת מרוץ המכוניות באשקלון (נובמבר 1970) הייתה אירוע ציבורי ופוליטי סוער בישראל, שעסק בניסיון הראשון לקיים מרוץ מכוניות בינלאומי ("גרנד פרי") בעיר אשקלון. האירוע נחרט בזיכרון הציבורי בשל המאבק הדתי העיקש שמנע את קיומו בשבת, ובמיוחד בשל הלוחמה הפסיכולוגית ואיומי החבלה שליוו אותו.

 רקע 
בנובמבר 1970, יזמה חברת "אירא" הגרמנית, בראשות וולפגנג דימר, מרוץ מכוניות בינלאומי באשקלון. המרוץ נועד למשוך תיירים ולמתג את ישראל כמדינה מודרנית ותיירותית. האירוע תוכנן להתקיים בימים שישי ושבת, 20–21 בנובמבר 1970. ראש עיריית אשקלון דאז, רחביה אדיבי, תמך ביוזמה כחלק מתוכנית לפיתוח העיר.

 המאבק על השבת ואיום המסמרים 
לקראת המרוץ, התעוררה התנגדות עזה מצד המפלגות החרדיות והדתיות, שראו בקיום האירוע בשבת חילול שבת המוני בפרהסיה. ח"כ מנחם פרוש מאגודת ישראל הוביל את הקו הפוליטי התקיף והזהיר מפני חילול שבת המוני, כשהוא מאיים במשבר קואליציוני.

במקביל למאבק הפוליטי, התנהלה פעילות שטח נמרצת ולוחמה פסיכולוגית, שדמות המפתח בה היה הפעיל החרדי הרב שלמה שטנצל, יו"ר ארגון "משמרת השבת". שטנצל נקט בטקטיקה של הפחדה ותחבולה: הוא התקשר באופן אנונימי למערכות העיתונים ולתחנת הרדיו "קול ישראל", והשמיע איום כי "קבוצות דתיות יפזרו מסמרים ושמן על מסלול המרוצים" אם ההזנקה תתבצע בשבת."פרשה מכוערת הטעונה חקירה", עיתון הארץ, 22 בנובמבר 1970. בכתבה מצוין האיום בפיזור מסמרים כגורם המרכזי לביטול.

האיום הטלפוני עשה את שלו: החשש המוחשי מפני התהפכות מכוניות ופגיעה בחיי הנהגים הזרים והישראלים זרע בהלה בקרב המארגנים והמשטרה, שנאלצה לבצע סריקות דקדקניות לאורך המסלול.

 הדחייה והכישלון 
תחת הלחץ הכבד של האיומים, ובתיווכם של ראש עיריית נתניה לשעבר עובד בן עמי והאמרגן גיורא גודיק, נכנעו המארגנים ברגע האחרון. ביום שישי בצהריים הושג הסכם לפיו המרוץ יידחה ליום ראשון (יום חול), והמארגנים יפוצו כספית על הפסדי הכרטיסים של יום השבת."המארגנים נכנעו לאחר איומם של הדתיים לפזר מסמרים ושמן", הארץ, 23 בנובמבר 1970.

דחיית המרוץ ליום ראשון יצרה כאוס ארגוני. הקהל הרב שהגיע לאזור, יחד עם חוסר הסדר שנוצר עקב השינויים בלוח הזמנים, הובילו לפריצת גדרות ולכניסת צופים למסלול. המשטרה התקשתה להשתלט על ההמון, נהגים זרים סירבו לזנק מחשש לבטיחותם, והאירוע הסתיים בכישלון ספורטיבי וארגוני צורב, שכונה בעיתונות "פרשה מכוערת".

 השלכות 
האירוע נחשב לאבן דרך ביחסי דת ומדינה בישראל, והדגים את כוחם של איומים ופעולות מחאה מתוחכמות בשיבוש אירועי תרבות וספורט מתוכננים. הכישלון באשקלון 1970, יחד עם הזיכרון של "איום המסמרים", הטיל צל כבד על ענף הספורט המוטורי בישראל ועיכב את התפתחותו למשך שנים רבות.

 לקריאה נוספת 
 ארכיון עיתון "הארץ", 22-23 בנובמבר 1970.
 פרוטוקולים של הכנסת בנושא חילול שבת באשקלון, נובמבר 1970.

 הערות שוליים 

קטגוריה:אשקלון: היסטוריה
קטגוריה:ישראל: ספורט מוטורי
קטגוריה:1970 בישראל
קטגוריה:ישראל: יחסי דת ומדינה
קטגוריה:שבת
קטגוריה:יהדות חרדית בישראל
קטגוריה:מהומות בישראל
קטגוריה:מחלוקות ופולמוסים ביהדות