שלמה מזל טוב

שלמה מזל טוב (או: שלמה בן מזל טוב) היה פייטן ומשורר, מדפיס, ורב שפעל בקושטא במחצית הראשונה של המאה ה-16.

 ביוגרפיה 
נולד לפייטן והמדפיס מזל טוב בן דוד (שנפטר לפני 1513) ושהה ב-1474 בטראני שבאיטליה ועסק גם הוא באמנות הדפוס.טובה_בארי, שלמה מזל טוב וניצני השפעתה של השירה  על השירה העברית פעמים 59, 76-65. החוקרים נחלקו בדבר מוצא משפחתו, חלקם סברו שהוא מאיטליה, אך מקצתם גרסו כי מקורה רומניוטי. היה מדפיס ומוציא לאור, שמבית הדפוס שלו יצאו שבעה ספרים.לחלקם הצמיד קטעים מפרי עטו, כמו לפר השרשים לרד"ק, ולפירוש התורה ליעקב בן אשר (בעל הטורים), קושטא רע"ד. על מקרה אחרון זה, ראו ורד טוהר, שלמה בן מזל טוב והפוליפוניה של השיח בספר העברי: בין המגיה לבין המשורר, עלי ספר לב-לג 127–146 (2023) עבד גם בדפוס שמואל אבן נחמיאש; דפוס גרשם שונצינו ודפוס אליעזר שונצינו.ורד טוהר, שלמה בן מזל טוב והפוליפוניה של השיח בספר העברי: בין המגיה לבין המשורר, עלי ספר לב-לג 131(2023) חיבר המלצות והסכמות למספר ספרים (כמו ספר "ברכת אברהם" לאברהם טריויש צרפתי). החוקר שלמה רוזאניס כינה אותו "המשורר הראשון הנודע בארצות תוגרמא".

נפטר, ככל הנראה, בין 1545–1555 (אך לא יאוחר מכך, שכן ב-1555 הוא כבר נזכר בברכת המתים).

 שיריו 
כ-70 שירים שחיבר שרדו, כ-60 מהם בספר "שירים זמירות ותשבחות" (קושטא ש"ה), שאותו ערך ר' שלמה. רוב ככל שיריו חתומים בשמו (שלמה או שלמה בן מזל טוב). רובם ליטורגיים, אך שלושה מהם הם שירי חול: שיר לכבוד הסולטן סולימאן המפואר; שיר על משחק השחמט (הבנוי לפי שירו של אברהם אבן עזרא בנושא) ושיר המתאר מתקן מכני משוכלל הדומה לממטרה (שרק חלקו הראשון השתמר).שירים רמ, רצא ו-רעב בספר "שירים זמירות ותשבחות" בהתאמה.

חיבר שירי קודש בסוגות: בקשה שקולה, מי כמוך ואין כמוך, זולת, רשויות (מהן לשבתות הנחמה ומהן סתמיות), פיוטים לחתן ולברית מילה, פתיחות למצוות עשה ולא תעשה ופיוטים נוספים. מהמפורסמים שבהם: "שולמית שובי" (הנאמר במספר קהילות בשמחת תורה)ר׳ ספר מועדי ה׳ לפי מנהג ספרד, דף קל״ו ע״ב, וכן:  ו"שיר לאילת אהבים".

בשיריו ניכרת השפעה ספרדית עזה, הן בתוכן והן בסגנון. כך, 45 מהם הם: שירים שווי חרוז (34), שירים מעין אזוריים (ביניהם כפולי גוף)עזרא פליישר "תחנות בהתפתחות שיר האזור העברי (מספרד ועד תימן)" בתוך: מחקרים בספרות עם ישראל ובתרבות תימן בר-אילן 1991, עמ' 136 ושירי אזור. גם שיטת השקילה היא כמותית, עם מעט סטיות. יחד עם האמור, במקצת משיריו ניכרת גם השפעה של השירה הטורקית: חמישה משיריו שקולים בשיטה ההברתית-פונטית, המבשרים, בין היתר, את המפנה שיבוא לידי ביטוי בהמשך המאה, כמו בשיריו של ישראל נג'ארה. תופעה תבניתית הנמצאת לראשונה בשירה העברית מצויה במספר משיריו הכוללים מילות פנייה מתחלפות, החורגות מהמשקל הקבוע של השיר וכן קטעי רפרן, שאינם בהכרח מחורזים. בפתיחת שיריו, מצוינות מנגינות, ובמקרה של שירים טורקיים (שירים 233-244 ב"שירים זמירות ותשבחות") נכתב "בניגון ישמעאלי" או "בשינוי ניגון ישמעאלי".אדוין סרוסי. “המפטירים: מבט-על היסטורי”. בתוך: הפיוט כצוהר תרבותי (קובץ בעריכת חביבה פדיה), 2013 עמ' 185-184. לחנו של השיר ״אחר נוגנים״ שחיבר, מופיע כ״ישמעאלי״ בקובץ, אך אצל פייטנים מאוחרים יותר זכה כבר השיר שהלחן בו הוא מושר ייקרא על שמו.אדוין סרוסי וטובה בארי, שארית ישראל כרך א׳: מבואות, עמ׳ 119, ירושלים תשפ״ד

 חיבורים נוספים 
חיבר מספר ספרים שלא הגיעו לידינו:
 רביד זהב ותורי זהב (פירוש לתרי"ג מצוות)
 יריעות שלמה (כנראה שירי חול)

 לקריאה נוספת 
 טובה בארי, שלמה מזל טוב וניצני השפעתה של השירה הטורקית על השירה העברית פעמים 59 עמ' 65–76.
 יצחק מרקון, ר' שלמה מזל טוב, ספר היובל לאלכסנדר מרקס, ניו יורק תש"י, עמ' שכא-שמח.

 ורד טוהר, שלמה בן מזל טוב והפוליפוניה של השיח בספר העברי: בין המגיה לבין המשורר, עלי ספר לב-לג 127–146 (2023).
דוד בן רחמים כהן, שירי שלמה בן מזל טוב, עבודת מאסטר מוגשת לפרופ׳ חיים שירמן, החוג לספרות באוניברסיטה העברית בירושלים, אייר תשכ״ח.

 קישורים חיצוניים 
 ר' שלמה בן מזל טוב באתר הפיוט והתפילה


 שירים מאת שלמה בן מזל טוב באתר דעת

 הערות שוליים 

קטגוריה:פייטנים
קטגוריה:מדפיסים עבריים
קטגוריה:יהודי האימפריה העות'מאנית במאה ה-16