רשימת התושבים היהודים ברייך הגרמני 1933–1945

רשימת התושבים היהודים ברייך הגרמני 1933–1945 היא מאגר מידע המנוהל על ידי הארכיון הפדרלי הגרמני. הרשימה מתעדת את פרטי החיים של כ-600,000 אנשים, אשר התגוררו ברייך הגרמני (בגבולותיו נכון ל-31 בדצמבר 1937) ואשר נרדפו בשל מוצאם היהודי או דתם.

יצירת הרשימה
הקמה ראשונית
מקורה של הרשימה הוא במחקר שהחל בארכיון הפדרלי הגרמני בשנים 2002-2003, לאחר שבגרמניה הוגשו תביעות פיצוי נגד חברות ביטוח גרמניות מתקופת המשטר הנאצי, שלא שולמו. יישוב התביעות נדון במשא ומתן שהתקיים בין הוועדה הבינלאומית לתביעות ביטוח מתקופת השואה  לבין איגוד הביטוח הגרמני  והקרן הציבורית "זיכרון, אחריות ועתיד" (EVZ) .

איגוד הביטוח הגרמני נטל על עצמו ליצור רשימה אלקטרונית ראשונית של בעלי פוליסות מן השנים 1920 עד 1945, שהיו בה כ-8.5 מיליון פריטים. כיוון שרשומות הביטוח לא חשפו אם בעלי הפוליסות היו יהודים, התבקש הארכיון הפדרלי ב-2002 להקים רשימה אלקטרונית של כל התושבים היהודים בגרמניה (1933-1945) ולעשות זאת עד ראשית 2003. רשימת תושבים זו – בהצלבה עם רשימת בעלי הפוליסות - הייתה אמורה לסייע בזיהוי בעלי הפוליסות היהודים, כלומר אלו שהיו זכאים לתבוע. הוועדה הבינלאומית לתביעות ביטוח ביקשה שהרשימה תכיל לא רק נתונים מטריטוריית הרייך (כלומר בגבולות הרייך נכון ל-31 בדצמבר 1937) אלא גם מחבל הסודטים והעיר החופשית דנציג. תוך זמן קצר נאספו ברשימה כ-2.5 מיליון רשומות אישיות גולמיות.

רשימת התושבים היהודים הראשונה נוצרה על בסיס שני מאגרי נתונים עיקריים של הארכיון הפדרלי. האחד היה ספר הזיכרון לקורבנות רדיפת היהודים תחת העריצות הנאצית בגרמניה 1933-1945. השני היה הכרטיסים המשלימים של מפקד האוכלוסין מ-17 במאי 1939 (ראו להלן), שבהם נאסף מידע ספציפי על יהדותם של תושבים גרמנים. מקורות נוספים ששימשו לצורך הרכבת הרשימה היו חקירות שנעשו בפולין ובישראל, ספרי זיכרון שונים וחומרים מספריות כמו גרמניה יודאיקה  בקלן. נעשה שימוש גם במאגרי נתונים רבים של ארכיונים פדרליים ועירוניים ושל אתרי הנצחה, למשל זה של מוזיאון השואה האמריקאי.

חלון הזמן הראשוני לעבודה של הארכיון הפדרלי היה כאמור צר – כחצי שנה, עד ראשית 2003. לכן הוזנו לרשימת התושבים שמות רבים לא מאומתים עם מידע חלקי, כדי שלא להחמיץ זכאים לפיצויי ביטוח. שמות אלו הוצלבו עם רשימת בעלי הפוליסות שהוכנה קודם לכן.

רשימת התושבים היהודים הראשונית שירתה את מטרתה מבחינה זו שבאפריל 2003 יכולה הייתה הוועדה הבינלאומית לתביעות ביטוח לפרסם באתר האינטרנט שלה את שמות 360,000 בעלי העניין היהודים הפוטנציאליים שזוהו בהליך התאמת השמות.

הרשימה כמפעל קבוע
גורמים יהודיים שונים הגישו לגרמניה בקשה להפוך את הרשימה למדריך מבוסס מבחינה מדעית של כל התושבים היהודים ברייך הגרמני בשנים 1933-1945, כיד זיכרון לקהילה היהודית הגדולה שחייתה בעבר בגרמניה. הבקשה נרשמה במפורש בכתב ככוונה בנספח להסכם על תשלום פיצויי הביטוח בין שלושת הגופים שצוינו לעיל, אשר נעשה ב-16 באוקטובר 2002.

עם השלמת תשלומי הפיצויים, הורתה הממשלה הפדרלית לארכיון הפדרלי באוקטובר 2004 לעבד רשימה של תושבים יהודים ברייך הגרמני לתקופה של 1933-1945 בשיתוף עם קרן EVZ. הקריטריונים להכללת אישים ברשימה נקבעו בדצמבר 2004 במהלך כנס של צוות הארכיון הפדרלי, נציגי קרן EZV, נציגי מוסדות יהודיים ואנשי מדע. מטרת הפרויקט הייתה "להקים רשימה מלאה ומדויקת ככל האפשר של כ-600,000 תושבים יהודים ממגוון מקורות, אשר בכל זמן בין 1933 ל-1945 התגוררו בגרמניה - בגבולות הרייך נכון ל-31 בדצמבר 1937 - ואשר נרדפו או חשו נרדפים על ידי המשטר הנאציונל-סוציאליסטי בשל מוצאם היהודי או אמונתם היהודית." האוכלוסייה היהודית שחיה בעיר החופשית דנציג נכללה אף היא.

קבוצת עבודה של הארכיון הפדרלי עסקה בהכנת הרשימה מאביב 2005 עד סוף 2007, במימון הממשלה הפדרלית וקרן EVZ. היא פעלה על פי הנחת מוצא, שיש לקבוע את השמות והסיפורים האישיים של כ-600,000 אנשים יהודים שחיו ברייך הגרמני בין 1933 ל-1945. שיקולים שונים עמדו בבסיס הנחה זו. באופן כללי, במפקד האוכלוסין של יוני 1933 נרשמו כמעט 500,000 חברים בקהילה הדתית היהודית, אך מספרם המוערך של היהודים שהיו בגרמניה בשנות השלטון הנאצי הועמד על 600,000 כולל אלו שלא היו בעלי אמונה יהודית, אך היו ממוצא יהודי או חצי יהודי על פי האפיון הגזעי הנאצי ולכן נרדפו.

איכות מאגר הנתונים החדש שנוצר הושפעה מאד מיצירתה ב-2006 של המהדורה החדשה של ספר הזיכרון ליהודי גרמניה שניספו, אשר הייתה מקיפה יותר מן המהדורה הראשונה שלו והתבססה על מגוון מקורות שנחשפו במזרח אירופה לאחר תום המלחמה הקרה. מאגר הנתונים ניזון גם ממקורות מגוונים שונים, לרבות שאלונים על האוכלוסייה היהודית לפני 1945 שמולאו ונאספו על ידי ממשל הצבא האמריקאי מהעיריות בבוואריה והסן בסוף מלחמת העולם השנייה, תיקי פרטים לא שלמים של האיחוד האימפריאלי של יהודי גרמניה ורשימות חברים של קהילות יהודיות לאחר 1933. בנוסף, יצרה קבוצת הפרויקט קשר עם עיריות של מאות ערים ועיירות שהתגוררו בהן יהודים בתקופת השלטון הנאצי. רשויות אלו התבקשו לסייע באיתור מידע על התושבים היהודים ותגובתן הייתה ככלל חיובית. המקורות ששימשו אצלן היו תיקי תושבים עירוניים, תיקי רישום או אישורים מכל סוג, רשימות שחוברו לאחר המלחמה, כרוניקות, היסטוריות מקומיות, עבודות סטודנטים, חקירות לפרויקט ההנצחה של אבני נגף ופרסומים אחרים.

בנוסף, על מנת לתעד את שמות היהודים שהיגרו מגרמניה הנאצית, שמספרם הכולל הוערך בכ-250,000 איש, נעשה שימוש במידע מארכיונים במדינות שונות שאליהן הגיעו המהגרים ושל קהילות יהודיות ומוסדות שונים באותן ארצות.

כאמור, מספר השמות המקורי ברשימה היה כ-2.5 מיליון, וכלל כפילויות לרוב, בין השאר עקב כתיבה של שמות זהים באיות שונה אך גם עקב טעויות הקלדה. לכן נעשה מאמץ לבטל את הכפילויות בשיטות מדעיות שונות, שהופעלו באופן אוטומטי או ידני.

ב-2008, לאחר שהסתיים מימון הפרויקט על ידי קרן EZV, עברה לידי הארכיון הפדרלי האחריות המלאה לעיבוד, תיקון והשלמת הרשימה כמשימה קבועה לטווח ארוך. היא נעשית במקביל להמשך הטיפול בספר הזיכרון ליהודי גרמניה נספי השואה. ההערכה בתחילת 2010 הייתה שתיקון הרשימה עד לרמה משביעת רצון יארך עוד מספר שנים, אך גם היה ברור שפרויקט מעין זה כנראה לעולם לא יהיה שלם לחלוטין.

גרסת רשימת התושבים היהודים ברייך הגרמני 1933-1945 נכון ל-2008 נמסרה באותה שנה לממשלת גרמניה. כמו כן נמסר מגוון רחב של תקצירי נתונים מהרשימה למוסד יד ושם בישראל על גבי תקליטור. ב-2009 נמסר מידע זה למוזיאון השואה האמריקאי בוושינגטון. מוסדות נוספים שקיבלו מידע מן הרשימה היו המוזיאון היהודי בברלין, ועידת התביעות היהודיות והארכיון המרכזי של המועצה המרכזית של היהודים בגרמניה וכן כמעט כל הארכיונים המדינתיים של מדינות גרמניה.

השימוש ברשימה נעשה בכפוף לשיקולים ואילוצים של הגנת זכויות ספקי הנתונים לארכיון הפדרלי ושל הגנת הפרטיות, לרבות של יהודי גרמניה ששרדו ועודם בחיים. על כן השימוש בה והעברת נתונים ממנה כפופים להוראות נציב הפרטיות הפדרלי הגרמני ושמירה על הוראות חוק הארכיונים הפדרליים.

הרשימה מייצגת מסמך היסטורי ייחודי, שהורכב ממאות מקורות שונים. היא מהווה חלק מהבירור העצמי של גרמניה לגבי אזרחי הרייך היהודים לשעבר. היא אמורה לסייע בהגברת המודעות להיסטוריה של היהודים בגרמניה ולהחזיר להם את זהותם. בהתבסס על מאות אלפי סיפורים אישיים, היא מזכירה את החיים היהודיים המשגשגים שהיו פעם בגרמניה ומסייעת להבין איזה אוצר של בני אדם ושל תרבות, ידע וניסיון אבדו לגרמניה בעקבות רדיפות הנאצים. הרשימה מסייעת במחקר היסטורי בנושאים שונים, כמו חקירת המבנה של האוכלוסייה היהודית בגרמניה, אירועי הגירה וגירוש, וכן מחקר משפחתי ואישי.

אודות הכרטיסים המשלימים למפקד האוכלוסין של 1939
מפקד אוכלוסין נערך בגרמניה ב-17 במאי 1939 (הוא תוכנן להיערך ב-1938 ונדחה בשנה אחת בעקבות סיפוח אוסטריה). במסגרתו נדרשו הדיירים בכל משק בית למלא כרטיסים משלימים שבהם ציינו פרטים נוספים כולל את עיסוקם והרקע החינוכי שלהם. בעוד שבמפקד האוכלוסין הקודם בגרמניה מה-16 ביוני 1933 נשאל גם על השתייכות דתית, נדרשו הפעם כל הדיירים במשק בית שהיה להם מוצא יהודי בהתאם לחוקי הגזע של נירנברג והאידאולוגיה הנאצית לציין בכרטיסים גם עובדה זאת, באיום של עונשים כבדים אם לא יעשו כן. ככל שאחד מבני הבית ענה בחיוב על השאלה אם יש לו קרוב משפחה יהודי עד לרמת סב-סבתא, הועברו הכרטיסים המשלימים – לאחר ההערכה הרגילה שלהם על ידי הרשות הסטטיסטית של הרייך - למשרד הגנאלוגיה של הרייך, שהיה הסמכות היחידה האחראית על מחקרי גנאלוגיה ואימות מוצא.

לא ניתן להוכיח אם החומר הזה שימש למעשה להכנה לגירושים של יהודים מן הרייך. הארכיון הפדרלי הגרמני סבור מסיבות שונות שהסיכוי לכך הוא נמוך.

רוב הכרטיסים שרדו ככל הנראה לאחר מלחמת העולם השנייה, שבה הוחזקו במשרד הגנאלוגיה של הרייך ברחוב אורניינבורגר 28 בברלין (בניין של הקהילה היהודית בעיר, שהוחרם לאחר ליל הבדולח). לאחר המלחמה עבר האוסף לשליטת ממשלת גרמניה המזרחית. בשנת 1981 ביקשו הארכיון הפדרלי של גרמניה המערבית וכן מכון לאו בק בניו יורק ויד ושם בירושלים לאפשר להם הערכה ותיעוד של הכרטיסים המשלימים. הבקשות נדחו, אך מנהלי הארכיון של גרמניה המזרחית הבינו את חשיבות הכרטיסים המשלימים ושמרו עליהם לאחר מכן. לאחר איחוד גרמניה עברה תכולת הארכיון המרכזי של מדינת גרמניה המזרחית לרבות הכרטיסים המשלימים לידי הארכיון הפדרלי הגרמני. לנוכח מצבם החל הארכיון בשנת 1992 לבצע דיגיטציה שלהם, תהליך אשר ארך מספר שנים. החל משנת 2001 הונגש מסד הנתונים של הכרטיסים לשימוש מדעי. משתמשים מדעיים יכולים לגשת למסד הנתונים הזה לאחר הגשת בקשה בחדר הקריאה של הארכיון הפדרלי בברלין. הכרטיסים הפיזיים עצמם אינם נגישים לעיון על מנת לשמור עליהם.

יש בכרטיסים המשלימים עדות לכ-130,000 משקי בית עם לפחות חבר בית יהודי אחד לפי חוקי נירנברג. אלו כוללים בסך הכל כ-277,500 אזרחים עם שמם המלא, תאריך ומקום הלידה, מוצאם וכתובתם המדויקת לפי המועד האחרון של 17 במאי 1939. מכיוון שהכרטיסים המשלימים כיסו את כל האנשים שבמשק הבית, יש גם מספר גדול של אנשים לא-יהודים הרשומים בכרטיסים אלו ולכן גם במאגר הנתונים. הכרטיסים לא דרשו למסור במסגרתם פרטים על יחסי הקרבה בין האנשים במשק הבית. על כן, היכן שהרקע המשפחתי לא היה מובן מאליו, לא ניתן היה להגיע למסקנה ברורה בעניין זה.

מהשוואת המספרים שנאספו באמצעות הכרטיסים המשלימים עם תוצאות מפקד האוכלוסין שפורסמו רשמית ב-1940 וב-1944, התברר שרק כ-87.2% מכל האנשים החיים ברייך הגרמני שמוצאם יהודי היו ידועים בשמם הודות לכרטיסים המשלימים. הסיבה לכך היא שהכרטיסים של מדינת תורינגיה, פרובינציית הריין, מחוזות הממשל ארפורט ומינדן וכן כמה מחוזות בבוואריה לא הועברו למשרד הגנאלוגיה המרכזי. חלק מהכרטיסים החסרים – למשל אלה של מחוזות הממשל מינדן וחלק מהכרטיסים מקלן – הושמדו עקב הפצצות אוויר. הכרטיסים של תורינגיה ורוב הכרטיסים של פרובינציית הריין אוחסנו במחסן נוסף של לשכת הגנאלוגיה של הרייך, שבו כנראה הושמדו בשנת 1945.

בשל מילוי הכרטיסים המשלימים מספקות רשומות מפקד האוכלוסין של 17 במאי 1939 תמונה ברורה של יהודי גרמניה לפני הגירושים ההמוניים שלהם ומוסרות פרטים על מקום מגוריהם ועל תנאי המחיה שלהם. לכן הכרטיסים המשלימים מהווים מקור מידע חשוב לקרובי משפחה וחוקרי משפחה ולמדענים.

קישורים חיצוניים
 Nicolai M. Zimmermann, The list of Jewish Residents in the German Reich 1933-1945, באתר הארכיון הפדרלי הגרמני
 Nicolai M. Zimmermann, The supplementary cards stating information about origin and educational background of the population census of 17 May 1939, באתר הארכיון הפדרלי הגרמני
 הודעה על מסירת רשימת התושבים היהודים ברייך הגרמני 1933-1945 למוסד יד ושם, 2008, באתר יד ושם

קטגוריה:מאגרי מידע
קטגוריה:השואה: מסמכים ותיעוד
קטגוריה:יהדות גרמניה
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי גרמניה
קטגוריה:גרמניה: דמוגרפיה