שלום אבן צור

הרב שלום אבן צור (סביב ה'ת"י, 1650 - סביבות ה'ת"ף, 1720) היה פוסק הלכה, משכיל, בלשן, ומשורר, דיין בעיר סאלי שבמרוקו בראשית המאה השמונה עשרה.
 תולדותיו 
נולד לרבי משה, למשפחה של מגורשי קסטיליה.סדר היחס: רבי שלום בן רבי משה בן רבי יצחק בן רבי משה בן רבי שמואל בן רבי משה. (ע"פ הקדמת אביו של רבינו לספרו 'משכיל שיר הידידות'). בתקופה מסוימת, שימש כמלמד תינוקות.ראו: לשון למודים סימן עח. בהמשך ולא יאוחר משנת תס"ד, כיהן כדיין בסאלי, נראה שהיה דיין שני בבית דינו של רבי אברהם אבן מוסה, וישב לצד הדיינים רבי שמואל קארו (דיין שלישי), רבי יצחק אינריקיס (דיין רביעי), רבי שלמה הכהן (דיין חמישי) ורבי יוסף ביבאס (דיין שישי).על פי סדר החכמים ששלחו חכמי פאס כתוגבה לבית הדין של סאלי, ראו: משפט וצדקה ביעקב ח"א סימן ט.  בית דין זה, ביקש לאסור אכילת אורז בפסח מחשש תערובת חמץ שמערבים בידיים בעת תעשייתו. דייני סאלי ביקשו את הסכמת חכמי פאס לעניין זה. כאשר לבסוף רוב חכמי פאס לא הסכימו עמהם, מלבד רבי יעקב אבן צור שהסכים עמהם מצד ההלכה, אך לא רצה לפרסם הוראה כללית לאסור, מפני כבוד המתירים שלא תיראה התורה כשתי תורות.ראו: משפט וצדקה ביעקב חלק א סימן ט.  אולם מאוחר יותר, הוראתם התקבלה אצל רבים מיהודי מרוקו.ראו: נוהג בחכמה, פסח א; דברות אליהו ח"ז סימן ו; זוכר ברית אבות פסח ה בתוך: תורת משפחת דלויה עמ' 581.

הרב שלום היה בקשר חליפת מכתבים עם בן דודו הרב יעקב אבן צור רבה של פאס.ראו: לשון למודים סימן רד. וראו עוד: מבוא לספר תקנות חכמי פאס, עמ' 47 הערה 15 על חליפות מכתבים נוספות.  כמו כן התכתב בענייני דקדוק עם רבי כליפא בן מלכא.ראו: כף נקי (השלם) עמ' פ.

הרב שלום קבע את תפלתו בבית הכנסת המשותף למשפחות 'בן עטר' ו'ביבאס', ונהנה במשך תקופה מסוימת מחלק מהכנסות בית הכנסת. אחד מתלמידיו, היה רבי יצחק הצרפתי.ראו: משפט וצדקה ביעקב ח"א סימן יד.

בשנת תס"ד היה פולמוס בסאלי על השוחט ר' שמואל אזאווי, שרוב חכמי העיר טענו נגדו שהוא שוחט נבילות וטריפות, וביקשו להעבירו ממשרתו. רבי שלום אבן צור היה מראשי המתנגדים לר"ש אזאווי, ובכך גייס את עזרת בן דודו רבי יעקב אבן צור. לעומתם, הדיין רבי אהרן הצרפתי תמך בר"ש אזאווי.ראו: תקנות חכמי פאס ח"א תעודה כז. 

בנו יהודה, נשרף על קידוש השם בעיר מקנס.ראו: מלכי רבנן בערכו, דף קיב. בסאלי, היה בית כנסת שנקרא על שם הרב שלום.ראו: משפט וצדקה ביעקב ח"א סימן יד דף לא ע"א.  נפטר לפני שנת תפ"ח.שאז נזכר כבר בברכת המתים (שו"ת משפט וצדקה ביעקב ח"א סימן יד)
 יצירתו 
 שיר חדש – שיר וביאור על סדר העיבור, בתוך: 'צלצלי שמע', נא-אמון תרנ"ג.
 תשמישי הקודש - על שימושן הדקדוקי של האותיות העבריות. הספר מכיל 11 שירים המסכמים תורה זו, יחד עם פירוש שכתב המחבר. בכתב יד.ראו למשל: בכתב יד אוסף בניהו.
 שירים, פיוטים וקינות – מהם נדפסו בספרי שירה ותפלה, וחלקם מושרים בקרב יהודי מרוקו.ראו למשל: אעירה שחר ח"ג עמ' תקמב, תרח, תרטו; שיר ידידות מהד' לוגאסי עמ' 169, 294; מחזור אבותינו – תשעה באב עמ' 205, 221.
 פירוש על פירוש רש"י לתורה - בכתב יד. מקצתם נדפסו.ראו: אוהל משה (טולידאנו) פרשת תולדות ד"ה ובכתבי. ופרשת בא ד"ה והה"ר. 
 חדושים על הש"ס – על מסכתות ברכות, ביצה, מועד קטן, עבודה זרה וחולין. בכתב יד.ראו: תורת משפחת דלויה עמ' 313; מגילות קוצ'ין עמ' 170 הערה 163.
 תשובות בהלכה, וביאורים על השולחן ערוך – חלקם נדפסוראו לדוגמה: תורת משפחת דלויה עמ' 313-4. וחלקם בכתב יד.
 הגהות על ספר האזהרות – בכתב יד שהיה באוסף הרב יעקב משה טולידאנו.ראו: מן הגנזים חלק טו עמ' רצג.

 הערות שוליים 

קטגוריה:סלא: רבנים
קטגוריה:דיינים