יוסף שלום גאלייגו

יוסף בן שלום גאלייגו (או: גאליינו) היה משורר, פייטן וחזן באמסטרדם בראשית המאה ה-17.

 ביוגרפיה 
מקום לידתו אינו ידוע. גדל ולמד בסלוניקי, ובשנת שע״ה היגר לאמסטרדם, והצטרף לקהילת ״בית יעקב״. הוא נזכר בין המהגרים החדשים בספר בית החיים של הקהילה ב-1615. ב-1616 מונה לחזן הראשי, כנראה לצד דוד פארדו בבית הכנסת החדש, שנחנך כשנתיים קודם לכן, של קהילה זו. שימש במשרתו 14 שנים. ב-1624 מת בנו הצעיר, יעקב. עזב את אמסטרדם לאחר 1628, בכוונה להגיע לארץ ישראל, מועד ומקום מותו לא ידועים. חיבר פיוטים רבים, חלקם קובצו בחיבורו ״אמרי נעם״ וחלק מהם ב״קול תפילה וקול זמרה״ מאת דוד פרנקו-מנדס. מפיוטיו המפורסמים, הוא ״פורים פורים לנו״.  s:פורים פורים

בנו היה שלום יוסף גאלייגו, המוזכר כמורה ״לנביאים ורש״י״ בחברת תלמוד תורה ב-1639, וכן ב-1643 באמסטרדם. הוא היה שותף להוצאת מחזור לימים הנוראים בספרדית באמסטרדם ש״צ (1630). בתכ״ה עזב לארץ ישראל, ושלח מכתבים, שהוקראו בקול באמסטרדם, אודות התגלות שבתאי צבי.ציצת נובל צבי, ירושלים תשי״ד, עמ׳ 136גרשם שלום, שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, תל אביב תשי״ז עמ׳ 287-284.

 חיבוריו 
 אמרי נעם (אמסטרדם, דפוס משה בן ישראל 1628) - אוסף שירי קודש מתקופות מגוונות, בעל 19 שערים, לפי סדר תפילות השנה ומעגל חיי האדם. בין השירים, פיוטים של גאלייגו עצמו. מטרת החיבור, לפי הקדמת המחבר, היא איגוד הפיוטים והתפילות למועדים שונים, שלא מצויים בסידורים והמחזורים הנפוצים. גאלייגו הפיץ באמצעות החיבור מנהגים ליטורגיים מסלוניקי, אזור טורקיה וארץ ישראל. גאלייגו יסד את החיבור לפי הדגם של קובץ ״זמירות שירות ותשבחות״ (קושטא ש״ה) מאת שלמה מזל טוב. רבים מהפיוטים נושאים הוראות ביצוע בלחני שירי עם בלדינו.
 SENDROE DE VIDAS (Amsterdam: (Ioseph Bueno & Ioseph da Costa. n.d. תרגום מעברית לספרדית של כתבי יונה מגירונדי. מהדורה שנייה יצאה באמסטרדם ב-1640.

 לקריאה נוספת 
 אדוין סרוסי, ״רבי יוסף שלום גאלייגו בעל ספר אמרי נועם: חזן שאלוניקאי באמסטרדם בראשית המאה הי״ז כולל הערות על הפייטנים ושירי גאלייגו ומפתח מוער מאת טובה בארי״, אסופות ו, עמ׳ פז-קנ (תשנ״ב).  

קישורים חיצוניים
ר׳ יוסף שלום גלייגו באתר הפיוט והתפילה


 אמרי נעם, באתר גוגל ספרים

הערות שוליים

קטגוריה:חזנים
קטגוריה:פייטנים
קטגוריה:מתרגמים יהודים
קטגוריה:נפטרים במאה ה-17