המשבר הכלכלי באיראן

המשבר הכלכלי באיראן הוא משבר כלכלי אותו חווה איראן בעשור השלישי של המאה ה-21. נכון לדצמבר 2025, איראן חווה את המשבר הכלכלי העמוק והארוך ביותר בהיסטוריה המודרנית שלה. עם סנקציות בין-לאומיות, ובמיוחד אלו שהוטלו מחדש תחת נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שהובילו לכך שייצוא הנפט של איראן וגישתה לשוק העולמי הוגבלו קשות. ניהול כושל פנימי, שחיתות גוברת, חוסר יציבות גאופוליטית וחוסר יעילות מבני הובילו לחוסר שביעות רצון חברתי חריף.

 תוצאות המשבר הכלכלי 
עקב המשבר, האינפלציה זינקה ליותר מ-40%, מה שגרם לריאל האיראני להפוך למטבע עם הערך הפחות ביותר בעולם. בין 27% ל-50% מהאיראנים חיים מתחת לקו העוני – עלייה חדה משנת 2022. משבר אנרגיה מערכתי פוקד את המדינה באופן עקבי במשך שנים, כאשר הנושא מגיע לשיאו לצד ההידרדרות הכלכלית המהירה.

משרד הרווחה האיראני הודיע בשנת 2024 כי 57% מהאיראנים סובלים מתת-תזונה ברמה מסוימת. המג'לס דיווח כי 50% מהגברים בגילאי 25 עד 40 מובטלים ואינם מחפשים עבודה.

מצב המשבר הכפול הוביל למחסור חמור במזון, למחאות איראניות ולשביתות עובדים במגזר התחבורה בשנת 2025.

נכון לדצמבר 2025, מגזין טיים, יורוניוז ואל-מוניטור דיווחו כי איראן קרובה לקריסה. הריאל ירד לערכו הנמוך ביותר אי פעם, ונסחר ב-1,440,000 ריאל לדולר אמריקאי אחד, כאשר שר האוצר האשים את השפעת המלחמה. חמינאי הורה לאנשים להפחית את צריכת המזון, הלחם, המים, האנרגיה והדלק.

ועדת התקציב דיווחה כי הגירעון התקציבי של הממשלה הוערך בכ-1,800 טריליון טומאן. כ-35% ממקרי המוות באיראן נגרמים מתת תזונה. על פי הדיווחים, בשר הפך למוצר מזון מותרות, בעוד ש-7 מיליון איראנים מוגדרים במצב של רעב.

 ציר זמן 
ב-27 בדצמבר 2024 הבנק המרכזי חסם חשבונות בנק ומסופי תשלום של כל מטבעות הקריפטו באינטרנט לפלטפורמות החלפת כספים.

בינואר 2025 מספר תאגידים פרשו מאיראן, למשל איראן היפר סטאר. המג'לס פתח בהצבעת הדחה כושלת נגד שר הנפט ושר הכלכלה. נשיא איראן דיווח על הפסדים של 175,000 מיליארד טומאן בתוך 9 חודשים במגזר הפרטי, עקב תנאים כלכליים ירודים. הרשויות הזהירו מפני רעב שעלול להשפיע על המדינה.

גמלאים, סוחרים ועובדים הפגינו החל משנת 2016 ב-20 מתוך 30 ערים, כולל ארדביל, יזד, המדאן, כרמנשאה, כורדיסטן, מערב אזרבייג'ן, אספהאן, טהרן, אהוואז, חמדאן ושוש, והציגו שלטים עם סיסמאות כגון "שירותי בריאות ופרנסה הם זכויותינו המוחלטות" ו"ההכנסה שלנו היא בריאלים; ההוצאות הן בדולרים". הם גם ביקרו את סדרי העדיפויות של הממשלה וקראו "די להסתה למלחמה; השולחנות שלנו ריקים" ו"האויב שלנו כאן; הם משקרים ואומרים שזו ארצות הברית" הנסיך לשעבר רזה פהלווי האשים את חוסר הכשירות של הממשלה בעליית המחירים.

על פי נתוני הממשלה, יותר מ-50,000 סטודנטים היגרו מהמדינה מדי שנה. בשנת 2024 היו 950,000 נשירות מלימודים. כ-3,000 אחיות עזבו את המדינה מדי שנה.

בסביבות ינואר 2025, בשר ושמן בישול מזרעים הפכו לבלתי ניתנים להשגה על ידי רוב האיראנים, שכן הריאל האיראני שקע באינפלציה משמעותית.

ב-11 בפברואר 2025 הפסקת חשמל מסיבית פגעה בטהרן וכן בכמה ערים גדולות. ארגון הביטוח הלאומי באיראן העלה את מחירי התרופות של 400 תרופות ביותר מפי שניים.

שר הכלכלה והכספים האיראני הודח ב-1 במרץ, ימים ספורים לאחר שסגן נשיא איראן, מוחמד ג'וואד זריף, התפטר מתפקידו בעקבות לחץ מצד הציבור. לחץ להתפטר הופעל גם על נשיא איראן מסעוד פזשכיאן.

ב-19 במרץ, שער החליפין עבר את רף הדולר האמריקאי ל-1,000,000 ריאל, מה שהפך אותו למטבע עם הערך הפחות ביותר בעולם.

 פגיעה 
סנקציות הסנאפבק שהוטלו על איראן הובילו לירידה משמעותית בהשקעות זרות, מה שהחריף את המשבר הכלכלי. מצב זה החמיר עוד יותר עקב לחץ אמריקאי מוגבר נגד איראן.

מאז תחילת המשבר, היו דאגות משמעותיות בקרב הנהגת איראן שהעם עלול למרוד. בנובמבר 2024, הזהיר העיתון "הרפובליקה האסלאמית" את המשטר האיראני מפני מהפכה קרבה מצד אנשים עניים. ב-6 באפריל 2025, מסעוד נילי, כלכלן בכיר ויועץ לנשיא לשעבר חסן רוחאני, תיאר את הכלכלה האיראנית כשבורה מיסודה מעשורים של שחיתות, חוסר פריון והסתמכות יתר על יצוא נפט.

 ראו גם 
 כלכלת איראן
 משבר האנרגיה האיראני
 ההפגנות באיראן (2025–2026)

 הערות שוליים 

קטגוריה:איראן: כלכלה
קטגוריה:שנות ה-2020 באיראן
קטגוריה:משברים כלכליים