אנטי אינטלקטואליזם

אנטי-אינטלקטואליזם (באנגלית: Anti-intellectualism) הוא מכלול של עמדות המאופיינות בספקנות, חשדנות או ביקורת כלפי השכל, אינטלקטואלים ואינטלקטואליזם.A Handbook to Literature (1980), Fourth Edition, C. Hugh Holman, Ed. p. 27 היא מתבטאת לרוב כהטלת ספק בערכם או ברלוונטיות של עיסוקים אינטלקטואליים, כולל חינוך, פילוסופיה, וזלזול באמנות, ספרות, היסטוריה ומדע כמאמצים אנושיים לא מעשיים, המונעים פוליטית ואף מעוררי בוז. אנטי-אינטלקטואלים עשויים להציג את עצמם כחלוצי "האדם הפשוט" – פופוליסטים הנאבקים באליטיזם פוליטי ואקדמי – ונוטים לראות באנשים משכילים מעמד חברתי השולט בשיח הפוליטי ובהשכלה הגבוהה תוך ניתוק מצרכיהם של אנשים מן השורה.

 הגדרות ומאפיינים 
אחד החוקרים הבולטים בתחום, ריצ'רד הופשטטר (1963), הגדיר אנטי-אינטלקטואליזם כ"טינה וחשדנות כלפי חיי הרוח וכלפי אלו הנחשבים כמייצגים אותם; ונטייה מתמדת למזער את ערכם של חיים אלו".Hofstadter, Richard (1963). Anti-Intellectualism in American Life. Knopf, New York, p. 7 הופשטטר טען כי השכל נתפס בעיני האנטי-אינטלקטואל כסוג של מניפולציה, בעוד שהערך המיוחס ל"שכל ישר" (Common Sense) נתפס כעליון על ידע פורמלי ומומחיות.

החוקר דניאל ריגני (1991) זיהה שלושה מרכיבים מובחנים של אנטי-אינטלקטואליזם:
 אנטי-רציונליזם: ביטול המחשבה הביקורתית והתבונה לטובת רגש ואינטואיציה.
 אינסטרומנטליזם לא-רפלקסיבי: הערכת ידע רק על פי תועלתו החומרית והמעשית המיידית.
 אנטי-אליטיזם: זלזול באינטלקטואלים כמובילי דעה וכבעלי סטטוס חברתי מורם.Rigney, D. (1991). Three kinds of anti-intellectualism: Rethinking Hofstadter. Sociological Inquiry, 61, 434–451
יש להבחין בין אנטי-אינטלקטואליזם לבין חוסר אינטליגנציה. פוליטיקאים אנטי-אינטלקטואלים הם לעיתים קרובות אינטליגנטיים מספיק כדי לזהות את התועלת הפוליטית שבדחיית הגיגיו של האינטלקטואל ואימוץ ה"שכל הישר" של הציבור.Lim, E.T. (2008). The anti-intellectual presidency. Oxford University Press, p. 3

 היסטוריה ומשטרים טוטליטריים 
ממשלות טוטליטריות תמרנו לעיתים קרובות את האנטי-אינטלקטואליזם כדי לדכא התנגדות פוליטית.Courtois, Stephanie. The Black Book of Communism, p. 601

 רצח העם בקמבודיה 
תחת שלטון הקמר רוז' בהנהגת פול פוט (1975–1979), הגיעה האנטי-אינטלקטואליזם לשיא רצחני. המשטר ביקש לבנות חברה סוציאליסטית-אגררית המבוססת על איכרים. במסגרת "טיהור האוכלוסייה", נרצחו אינטלקטואלים, מורים ורופאים. החשד הגיע לרמה שבה אנשים הוצאו להורג רק משום שהרכיבו משקפיים, סממן שנתפס כעדות להשכלה.

 ברית המועצות 
בעשור הראשון לאחר מהפכת 1917, הבולשביקים חשדו באינטליגנציה כבעלת פוטנציאל לבגידה. בשנת 1922 גורשו כ-200 אינטלקטואלים על גבי "אוניות הפילוסופים". מאוחר יותר, תחת שלטון יוסיף סטלין, קודמו תיאוריות פסבדו-מדעיות כמו הליסנקואיזם.

 אירופה ואסיה 
 ספרד: במהלך מלחמת האזרחים בספרד, כוחותיו של פרנקו רדפו אנשי רוח ב"טרור הלבן".
 סין: מהפכת התרבות הובילה לרדיפה המונית של מורים ופרופסורים על ידי "המשמרות האדומים".
 האימפריה העות'מאנית: בראשית רצח העם הארמני ב-1915, גורשו ונרצחו כ-2,300 אינטלקטואלים ארמנים במה שתואר כ"מכת עריפה".Dadrian, Vahakn N. (2004). The history of the Armenian genocide, p. 221

 בארצות הברית 
האנטי-אינטלקטואליזם בארצות הברית שזור בהיסטוריה הלאומית עוד מהתקופה הקולוניאלית.Sowell, Thomas (2001). The Quest for Cosmic Justice, p. 187

 שורשים דתיים ותרבותיים 
כבר במאה ה-17, פוריטנים כמו ג'ון קוטון הביעו חשדנות כלפי למדנות יתר. במאה ה-19, האידיאל האמריקאי הפך להיות ה"Self-made man" – אדם שרכש את ידעו מניסיון חיים ולא מספרים. מחקרים מראים כי מסורות פרוטסטנטיות מסוימות נוטות לאנטי-אינטלקטואליזם בשל הדגשת "חיי הרגש" על פני ריגורוזיות אינטלקטואלית.

 רטוריקה פוליטית ורשתות חברתיות 
 תיבות תהודה בטוויטר 
מחקרים מראים כי פוליטיקאים המשתמשים ברטוריקה אנטי-אינטלקטואלית בטוויטר נוטים לנתק מגע מהשיח לאחר פרסום הצהרות לא-ביקורתיות.Meyer, Stefan L. (2018). Anti-Intellectual Political Rhetoric: A Grounded Theory on Twitter Echo Chambers, p. 5 אופן הצגת התגובות יוצר "תיבת תהודה" שבה תומכי הפוליטיקאי מחזקים את המסר ללא צורך במעורבות נוספת מצדו.

 שכל ישר מול רציונליזם 
רטוריקה פוליטית "רדודה" (Dumbing down) משתמשת בפישוט לשוני קיצוני. פוליטיקאים פונים לעיתים קרובות ל"שכל הישר" ככלי לביטול מומחיות. דוגמה בולטת לכך היא הצהרתו של מייקל גוב: "לאנשים במדינה הזו נמאס ממומחים".

 התנגדות למדע ומומחיות 
האנטי-אינטלקטואליזם הוא גורם מנבא חזק להתנגדות לקונצנזוס מדעי בנושאים כמו שינוי אקלים, אנרגיה גרעינית וחיסונים.Merkley, Eric (2019). Anti-Intellectualism, Anti-elitism, and Motivated Resistance to Expert Consensus, p. 1

 מניעים פסיכולוגיים וחברתיים 
 זהות כפרית: הזדהות עם זהות כפרית (Rural Identity) מנבאת רמות גבוהות יותר של אנטי-אינטלקטואליזם בארצות הברית, בשל תפיסת האינטלקטואלים כקבוצת-חוץ עירונית.Trujillo, Kristin Lunz (2022). Rural Identity as a Contributing Factor to Anti-Intellectualism in the U.S., p. 1509
 פופוליזם: ישנו קשר הדוק בין עמדות פופוליסטיות לבין חוסר אמון במומחים.
 מגפת הקורונה: במהלך הפנדמייה, אנטי-אינטלקטואליזם הוביל להתקפות על מדענים ולחוסר אמון בהנחיות בריאות הציבור.Kuang, Yan (2024). Cyber anti-intellectualism and science communication during the COVID-19 pandemic

 באקדמיה 
באופן אירוני, יש המזהים אנטי-אינטלקטואליזם גם בתוך המוסדות האקדמיים. הפילוסוף לארי לאודן טען כי זרמים של פוסטמודרניזם הם אנטי-אינטלקטואליים במהותם, כיוון שהם מחליפים עובדות באינטרסים סובייקטיביים.Laudan, Larry (1990). Science and Relativism, University of Chicago Press

 ראו גם 
 אנטי-מדע
 פופוליזם
 אליטיזם

 לקריאה נוספת 
 Richard Hofstadter, Anti-intellectualism in American Life, 1963.
 Tom Nichols, The Death of Expertise: The Campaign Against Established Knowledge and Why it Matters, 2017.

 הערות שוליים 

קטגוריה:אקדמיה
קטגוריה:תאוריות חברתיות