רציונליות

רציונליות או תְּבוּנִיּוּת (באנגלית: Rationality) היא מושג רב-ממדי המתאר סגנון התנהגות או מצב הכרתי התואם את השגתם של יעדים מסוימים, במסגרת מגבלות ותנאים נתונים.Simon, Herbert A. (1964). "Rationality," in J. Gould and W.L. Kolb (eds.), A Dictionary of the Social Sciences. The Free Press, pp. 573-574. בתחום הפילוסופיה, הפסיכולוגיה והכלכלה, הרציונליות נחלקת לרוב לשני ענפים עיקריים: רציונליות תאורטית (אפיסטמית), העוסקת בצידוקן של אמונות ובחתירה לאמת, ורציונליות מעשית, העוסקת בטעמים לפעולה ובבחירה בין חלופות.Audi, Robert (2001). "The Architecture of Reason". Oxford University Press, pp. 5-6.

 הגדרות ומושגי יסוד 

במובנה הרחב ביותר, רציונליות היא מושג המכוון למטרה (Goal-oriented). שאלות הנוגעות לרציונליות של אדם הן שאלות הנוגעות למידת האפקטיביות שבה הוא רודף אחר מטרותיו. פילוסופים מבחינים בין "רציונליות במובן החלש", המתייחסת לעצם היכולת להיות רציונלי או אי-רציונלי (בניגוד לעצמים "א-רציונליים" כמו אבנים), לבין "רציונליות במובן המלא", העומדת בניגוד לאי-רציונליות.

ניתן להבחין בין שני סוגי רציונליות בהתאם למוקד ההערכה:
 רציונליות מהותית (Substantive Rationality): מתייחסת להתנהגות המתאימה להשגת יעדים נתונים בתוך גבולות המוטלים על ידי התנאים החיצוניים. בגישה זו, הרציונליות נקבעת על ידי מאפייני הסביבה והיעדים, ולא על ידי התהליך המחשבתי.Simon, Herbert A. (1976). "From Substantive to Procedural Rationality," in S. Latsis (ed.), Method and Appraisal in Economics. Cambridge University Press, pp. 130-131.
 רציונליות תהליכית (Procedural Rationality): מתייחסת לרציונליות כתוצר של התחשבנות הולמת או תהליך מחשבתי תקין. בפסיכולוגיה, המושג מתייחס לרוב לתהליכים קוגניטיביים או אינטלקטואליים של הסקת מסקנות.Simon, Herbert A. (1976). "From Substantive to Procedural Rationality," in S. Latsis (ed.), Method and Appraisal in Economics. Cambridge University Press, p. 131.

 רציונליות תאורטית (אפיסטמית) 

רציונליות תאורטית עוסקת במבנה ובצידוק של מערכת האמונות של האדם. אמונות רציונליות הן אמונות המבוססות היטב (Well-grounded) על חוויות התורמות לצידוקן.Audi, Robert (2001). "The Architecture of Reason". Oxford University Press, p. 171.

 מקורות הצידוק 
הארכיטקטורה של התבונה התאורטית מבוססת על יסודות (Foundations) ומבני-על (Superstructure). האמונות היסודיות נשענות ישירות על חוויה חושית, אינטרוספקציה, זיכרון או הבנה אינטואיטיבית, ללא תיווך של אמונות אחרות.Audi, Robert (2001). "The Architecture of Reason". Oxford University Press, pp. 13-16, 228. הצידוק של אמונות אלו הוא "פרימה פאציה" (על פניו) וניתן להפרכה (Defeasible) על ידי ראיות סותרות.Audi, Robert (2001). "The Architecture of Reason". Oxford University Press, p. 20.

 רציונליות בייסיאנית 
הגישה הבייסיאנית לרציונליות מדעית משתמשת בחשבון ההסתברות כהכללה של הלוגיקה הקלאסית עבור חשיבה בתנאי אי-ודאות.Schupbach, Jonah N. (2022). "Bayesianism and Scientific Reasoning". Cambridge University Press, p. 1. רציונליות בייסיאנית דורשת עקביות (Consistency) של דרגות האמונה (Credences), כך שיתאימו לאקסיומות ההסתברות. אדם רציונלי מעדכן את אמונותיו בהתאם למידע חדש לפי "חוק בייס".Schupbach, Jonah N. (2022). "Bayesianism and Scientific Reasoning". Cambridge University Press, pp. 10-11, 39.

 רציונליות מעשית 

רציונליות מעשית עוסקת בטעמים (Reasons) לפעולה וברציונליות של רצונות וכוונות. המבנה שלה מקביל למבנה הרציונליות התאורטית: קיימים רצונות יסודיים (Intrinsic desires) ומבני-על של רצונות אינסטרומנטליים (המכוונים להשגת מטרות אחרות).Audi, Robert (2001). "The Architecture of Reason". Oxford University Press, pp. 63-65.

 טעמים אובייקטיביים מול סובייקטיביים 
 תיאוריות סובייקטיביות: טוענות כי כל הטעמים לפעולה נובעים מרצונותיו של האדם. לפי גישה זו, פעולה היא רציונלית אם היא מקדמת את מילוי רצונותיו של הסוכן לאחר דליברציה מושכלת.Parfit, Derek (2011). "On What Matters, Volume 1". Oxford University Press, pp. 58, 110.
 תיאוריות אובייקטיביות: טוענות כי ישנם טעמים המבוססים על ערך אובייקטיבי של המטרות עצמן (כמו הימנעות מכאב או חתירה לידע), ללא קשר לרצונותיו הנוכחיים של האדם.Parfit, Derek (2011). "On What Matters, Volume 1". Oxford University Press, pp. 43-45.

 עקרון האנקרסיה (Enkrasia) 
עקרון האנקרסיה (מיוונית: שליטה עצמית) הוא מרכיב מרכזי ברציונליות מעשית הוא הדרישה לאי-כפירה בעצמי. עיקרון זה קובע כי הרציונליות דורשת מאדם להתכוון לעשות את מה שהוא מאמין שעליו (Ought) לעשות.Broome, John (2013). "Rationality Through Reasoning". Wiley Blackwell, pp. 22, 170. אדם הלוקה ב"אקראסיה" (חולשת רצון) פועל בניגוד לשיפוטו הרציונלי, ובכך מפגין כשל במבנה הפנימי של תבונתו.Broome, John (2013). "Rationality Through Reasoning". Wiley Blackwell, p. 171.

 רציונליות חסומה (Bounded Rationality) 

המושג "רציונליות חסומה", שטבע הכלכלן הרברט סיימון, מהווה קריאת תיגר על המודל הכלכלי הקלאסי של "האדם הכלכלי" שמבצע אופטימיזציות.Simon, Herbert A. (1955). "A Behavioral Model of Rational Choice," Quarterly Journal of Economics 69, pp. 99-118. סיימון טען כי בני אדם אינם מסוגלים לבצע את החישובים המורכבים הנדרשים לאופטימיזציה גלובלית בשל מגבלות קוגניטיביות וזמן מוגבל לביצוע חישובים.Simon, Herbert A. (1976). "From Substantive to Procedural Rationality," in S. Latsis (ed.), Method and Appraisal in Economics. Cambridge University Press, p. 133.

 סיפוק (Satisficing) מול אופטימיזציה 
במקום לחפש את הפתרון הטוב ביותר האפשרי, סוכנים רציונליים-חסומים משתמשים באסטרטגיית "סיפוק": חיפוש אחר חלופה שעומדת ברף מינימלי של שאיפות (Aspiration level). ברגע שנמצאת חלופה כזו, החיפוש נפסק.Selten, Reinhard (2001). "What Is Bounded Rationality?", in G. Gigerenzer and R. Selten (eds.), Bounded Rationality: The Adaptive Toolbox. MIT Press, pp. 14-16.

 תיבת הכלים האדפטיבית 
גרד גיגרנזר פיתח את המושג "תיבת הכלים האדפטיבית" (Adaptive Toolbox), המתאר אוסף של יוריסטיקות פשוטות, מהירות וחסכוניות (Fast and frugal heuristics).Gigerenzer, Gerd (2001). "The Adaptive Toolbox," in G. Gigerenzer and R. Selten (eds.), Bounded Rationality: The Adaptive Toolbox. MIT Press, pp. 37-39. יוריסטיקות אלו, כמו "בחר את הטוב ביותר" (Take The Best), אינן נחותות בהכרח מאופטימיזציה; הן מפגינות "רציונליות אקולוגית" על ידי ניצול מבנה המידע בסביבה.Gigerenzer, Gerd (2001). "The Adaptive Toolbox," in G. Gigerenzer and R. Selten (eds.), Bounded Rationality: The Adaptive Toolbox. MIT Press, p. 46.

 הטיות קוגניטיביות ורציונליות אנושית 

ממוזער|טקסט=דניאל כהנמן |דניאל כהנמן עבד יחס עם עמוס טברסקי על מיון ותאור של הטיות קוגניטיביות
הכלכלן ההתנהגותי דניאל כהנמן והפסיכולוג עמוס טברסקי תיעדו שורה של שגיאות שיטתיות בחשיבה האנושית, הנובעות מהמבנה של מכונת הקוגניציה ולאו דווקא מהשפעת רגשות.Kahneman, Daniel (2011). "Thinking, Fast and Slow". Farrar, Straus and Giroux, p. 8. שגיעות אלה מכונות הטיה קוגניטיבית כהנמן מבחין בין שתי מערכות חשיבה:
 מערכת 1: פועלת אוטומטית ובמהירות, עם מעט מאמץ וללא תחושת שליטה רצונית. היא מקור להטיות רבות.Kahneman, Daniel (2011). "Thinking, Fast and Slow". Farrar, Straus and Giroux, p. 20.{{דניאל כהנמן, לחשוב מהר, לחשוב לאט}}
 מערכת 2: מקצה קשב לפעולות מנטליות מאומצות. היא אחראית על הבקרה והדליברציה, אך היא "עצלה" ונוטה לאמץ את ההתרשמויות של מערכת 1.Kahneman, Daniel (2011). "Thinking, Fast and Slow". Farrar, Straus and Giroux, pp. 21-24.

הטיות מרכזיות כוללות את "שנאת הפסד" (Loss Aversion), לפיה הכאב מהפסד חזק יותר מהעונג מרווח זהה,Kahneman, Daniel (2011). "Thinking, Fast and Slow". Farrar, Straus and Giroux, p. 282. ו"אפקט המסגור" (Framing Effect), לפיו העדפות משתנות בהתאם לאופן שבו מוצגת הבעיה.Kahneman, Daniel (2011). "Thinking, Fast and Slow". Farrar, Straus and Giroux, p. 363.. כהנמן סיכם הטיות קוגיטביות מרכזיות בספרו לחשוב מהר, לחשוב לאט.

 רציונליות מדעית 

השאלה האם המדע מייצג מתודה רציונלית אבסולוטית עומדת במוקד הדיון בין הגישה הלוגית לגישה ההיסטוריציסטית.Nickles, Thomas (2017). "Historicist Theories of Scientific Rationality," Stanford Encyclopedia of Philosophy.

 התפנית ההיסטורית 
תומאס קון, בספרו "המבנה של מהפכות מדעיות", טען כי המדע אינו מתקדם באופן מצטבר וליניארי. הוא תיאר מעברים בין "פרדיגמות" המערבים שינויים בערכים ובסטנדרטים, כך שלא ניתן להשוות ביניהן באופן רציונלי טהור ("חוסר שקילות", Incommensurability).Nickles, Thomas (2017). "Historicist Theories of Scientific Rationality," Stanford Encyclopedia of Philosophy (quoting Kuhn 1962/1970). לעומתו, אימרה לקטוש הציע את "מתודולוגיית תוכניות המחקר המדעי", המנסה לשמר את הרציונליות המדעית על ידי הערכת התקדמותן של תוכניות לאורך זמן על בסיס ניבויים חדשים.Nickles, Thomas (2017). "Historicist Theories of Scientific Rationality," Stanford Encyclopedia of Philosophy (discussing Lakatos 1970).

 רציונליות כפתרון בעיות 
לארי לאודן הציע גישה פרגמטית לפיה רציונליות מוגדרת במונחים של התקדמות בפתרון בעיות (אמפיריות ומושגיות), ולאו דווקא בקירוב לאמת מטפיזית בלתי ניתנת להשגה.Nickles, Thomas (2017). "Historicist Theories of Scientific Rationality," Stanford Encyclopedia of Philosophy (discussing Laudan 1977).

 רציונליות קבוצתית וסוכנות קולקטיבית 
כריסטיאן ליסט ופיליפ פטיט דנים בשאלה האם קבוצות יכולות להיות סוכנים רציונליים המאוחדים מעבר לחברים האינדיבידואלים שלהן. לטענתם קבולות מסוגולות לבצע דבר כזה.List, Christian & Pettit, Philip (2011). "Group Agency". Oxford University Press, p. 1.

 פרדוקס האגרגציה 
קבוצה רציונלית חייבת לספק דרישות עקביות מינימליות. "הדילמה הדיסקורסיבית" (Discursive Dilemma) מראה שהצבעת רוב על טענות המקושרות לוגית עלולה להוביל לתוצאות בלתי עקביות ברמת הקבוצה, גם אם כל חבר בקבוצה הוא עקבי לחלוטין.List, Christian & Pettit, Philip (2011). "Group Agency". Oxford University Press, pp. 43-45. כדי לשמור על רציונליות, על הקבוצה לאמץ מבנה ארגוני שאינו פונקציית רוב פשוטה, ובכך היא מפתחת "תודעה משלה" האוטונומית מהחברים בה.List, Christian & Pettit, Philip (2011). "Group Agency". Oxford University Press, pp. 76-78.

 דרישות הרציונליות והנורמטיביות 

שאלה יסודית היא האם העובדה שהרציונליות דורשת מאדם דבר מה מהווה טעם (Reason) עבורו לבצע זאת. ניקו קולודני טוען כי אין טעמים כלליים לציית לדרישות הרציונליות; הרציונליות היא נורמטיבית רק למראית עין, וה"לחץ" שאנו חשים נובע מהאמונות שלנו לגבי טעמים חיצוניים.Kolodny, Niko (2005). "Why Be Rational?", Mind 114, pp. 509-510, 513.

 דרישות סנכרוניות ודיאכרוניות 
 דרישות סנכרוניות: חלות על המצבים המנטליים בזמן נתון (כמו עקביות בין כוונה לאמצעים).Broome, John (2013). "Rationality Through Reasoning". Wiley Blackwell, p. 149.
 דרישות דיאכרוניות: מקשרות בין מצבים מנטליים בזמנים שונים, כמו הדרישה להתמדה בכוונות (Persistence of Intention) אלא אם התרחש אירוע המבטל אותן.Broome, John (2013). "Rationality Through Reasoning". Wiley Blackwell, pp. 177-178.

 רציונליות גלובלית והאדם הרציונלי 

אדם נחשב לרציונלי באופן גלובלי כאשר חלק ניכר מאמונותיו, רצונותיו ופעולותיו הם רציונליים ומשולבים זה בזה באופן משמעותי.Audi, Robert (2002). "The Architecture of Reason". Oxford University Press, pp. 225-226. רציונליות זו אינה מחייבת אופטימיזציה מתמדת, אלא תגובתיות הולמת לטעמים וקרקוע הולם של מצבים מנטליים בחוויה.Audi, Robert (2002). "The Architecture of Reason". Oxford University Press, p. 232.

בסופו של דבר, הרציונליות היא הישג אנושי המאפשר ניווט בעולם מורכב ובלתי ודאי. היא אינה מגיעה בחלל ריק, אלא צומחת מתוך האינטראקציה המתמדת בין המבנה הפנימי של המיינד לבין הסביבה והחוויה.Audi, Robert (2002). "The Architecture of Reason". Oxford University Press, pp. 227-228.

ראו גם
 רציונליזם
 שכל ישר
 לוגיקה
 הטיה קוגניטיבית
 כלכלה התנהגותית
 פסיכולוגיה חברתית
 לא-מודע
 סיבוכיות

 לקריאה נוספת 
 Herbert A. Simon, Models of Bounded Rationality (1982, 1997), MIT Press.
 Daniel Kahneman, Thinking, Fast and Slow (2011), Farrar, Straus and Giroux.
 Robert Audi, The Architecture of Reason (2001), Oxford University Press.
 Derek Parfit, On What Matters (2011, 2017), Oxford University Press.
 Gerd Gigerenzer & Reinhard Selten, Bounded Rationality: The Adaptive Toolbox (2001), MIT Press.
 John Broome, Rationality Through Reasoning (2013), Wiley Blackwell.
 Christian List & Philip Pettit, Group Agency (2011), Oxford University Press.
 Jonah N. Schupbach, Bayesianism and Scientific Reasoning (2022), Cambridge University Press.

 הערות שוליים 

קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:פסיכולוגיה
קטגוריה:כלכלה