איצריית ההדרים

איצריית ההדרים (שם מדעי: Icerya purchasi) היא כנימת מגן גדולה יחסית, ממשפחת האיצריתיים (Margarodidae), הנחשבת למזיק חקלאי מרכזי של עצי הדר וצמחים מעוצים רבים נוספים ברחבי העולם. כנימה זו נודעה בעיקר בזכות היותה המזיק הראשון שטופל בהצלחה דרמטית באמצעות הדברה ביולוגית קלאסית.

 מאפיינים וביולוגיה 
איצריית ההדרים היא מין של כנימת מגן שמוצאה מאוסטרליה. כיום היא נפוצה בכל אזור שבו מגדלים הדרים ואקלים סובטרופי עד טרופי.
 מראה: הנקבה הבוגרת היא כנימה ניידת (בניגוד למינים אחרים של כנימות מגן), גופה בצבע אדום-חום כהה עד אדום-כתום. כל גופה מכוסה בשכבה דקה של שעווה לבנה-אפרפרה.
 שק ביצים (אוויסק): הסימן המזהה הבולט ביותר הוא שק הביצים (המכונה גם "אוויסק") המחובר לחלקה האחורי של הנקבה. השק עשוי משעווה צמרית לבנה ומחורצת לאורכו. אורכו יכול להיות עד פי שלושה מאורך גוף הנקבה (אורך גופה כ-4–6 מ"מ). הנקבה מטילה לתוך שק זה מאות ביצים.
 רבייה: האיצרייה מתייחדת בכך שהיא לרוב הרמאפרודיט (זכר ונקבה בעת ובעונה אחת), והיא מסוגלת להפרות את עצמה. הדרגות הצעירות (נימפות) בוקעות מהביצים ודומות למראה לבוגרות, אך קטנות יותר.

 נזק חקלאי 
האיצרייה היא רב-פונדקאית ותוקפת מגוון רחב של צמחים. בישראל, הפונדקאים המועדפים הם עצי הדר. הנזק נגרם בשני אופנים עיקריים:
 מציצת מוהל: הכנימה ניזונה ממוהל הצמח על ידי מציצה מענפים ועלים. מציצה מסיבית גורמת לכלורוזה (הצהבת עלים), ירידה בצימוח ובמקרים קשים עלולה להביא לתמותה של ענפים ואף של העץ כולו (בעיקר עצים צעירים).
 עובש פיח: האיצרייה מפרישה טל דבש – נוזל סוכרי ודביק. נוזל זה מהווה מצע נוח להתפתחות פייחת (פטריות שחורות), המכסה את חלקי הצמח (עלים, ענפים ופירות). כיסוי זה פוגע בפוטוסינתזה ומוריד את הערך המסחרי של הפרי.

 הדברה ביולוגית 
סיפור ההדברה של איצריית ההדרים נחשב לסיפור ההצלחה המכונן של תחום ההדברה הביולוגית.

בשנות ה-80 של המאה ה-19, פלישת איצריית ההדרים, שהובאה במקרה לארצות הברית, כמעט והשמידה את תעשיית ההדרים הצעירה בקליפורניה. הטיפול הכימי שהיה זמין באותה עת (בעיקר גז ציאניד) לא היה יעיל וגרם נזק סביבתי רב.

משרד החקלאות האמריקני שלח בשנת 1888 את החוקר  לאוסטרליה, ארץ מוצאה של הכנימה, כדי למצוא את האויבים הטבעיים שלה. קובלה גילה את המושית הטורפת  (Rodolia cardinalis), המוכרת גם כ"פרת משה רבנו האוסטרלית".

המושית הובאה לקליפורניה, שם שוחררה לפרדסים הנגועים, לאחר שנבדקה בתחילה בשטח קטן מכוסה ברשת. בתוך כשנה, הטורף הטבעי השתלט על אוכלוסיית האיצרייה והכחיד אותה כמעט לחלוטין. הצלחה זו, המכונה לעיתים הנס של קליפורניה, הוכיחה את כוחה של ההדברה הביולוגית והובילה לפיתוחה המואץ כתחום מחקר חקלאי.

 בישראל 
איצריית ההדרים מצויה גם בישראל, בעיקר בשפלת החוף. הדברתה מבוססת בעיקר על שמירת אוכלוסיית הרודוליה הטבעית באזורי הגידול, תוך הימנעות מריסוסים כימיים רחבי טווח שעלולים לפגוע בטורף. במקרים של התפרצות מקומית, נעשה שימוש בהדברה כימית סלקטיבית וממוקדת.

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1878
קטגוריה:חרקים מזיקים
קטגוריה:כנימות