לוגיקה לא פורמלית

לוגיקה לא פורמלית המוכרת גם כלוגיקה יישומית או כפילוסופיה של הטיעון כוללת את עקרונות הלוגיקה והחשיבה הלוגית מחוץ להקשר פורמלי (המאופיין בשימוש בטענות). עם זאת, ההגדרה המדויקת של "לוגיקה לא פורמלית" שנויה במחלוקת. בתמצית, היא עוסקת ביישום של העקרונות והמושגים של הלוגיקה הפורמלית בחיי היום-יום.

לוגיקה לא פורמלית קשורה גם ל, לחשיבה ביקורתית, לתנועת מיומנויות החשיבה ולחקירה בין-תחומית הידועה כתורת הטיעון (ארגומנטציה).  כותב כי התווית "לוגיקה לא פורמלית" מכסה "אוסף של גישות נורמטיביות לחקר ההיגיון בשפה רגילה, שהן עדיין קרובות יותר לפרקטיקה של טיעון מאשר ללוגיקה פורמלית".

 היסטוריה 
הלוגיקה הלא פורמלית צמחה בערך באמצע המאה ה-20 כתת-תחום של פילוסופיה, כולל הופעתם של מספר ספרי לימוד שדחו את הגישה הסימבולית ללוגיקה, לדוגמה Logic and Contemporary Rhetoric של  עם כותרת המשנה "השימוש בהיגיון בחיי היומיום", שפורסם לראשונה בשנת 1971 ותואר כ"טקסט בלוגיקה לא פורמלית, שנועד לאפשר לסטודנטים להתמודד עם הרטוריקה המטעה שנמצאת לעיתים קרובות בתקשורת ובשיח הפוליטי. הוא אורגן סביב דיון בכשלים, ונועד לשמש כלי מעשי להתמודדות עם בעיות החיים היומיומיות".

היקף התחום הוגדר בעיקר על ידי רשימה של 13 בעיות ונושאים שנכללו כנספח לנאום המרכזי בסימפוזיון הבין-לאומי הראשון ללוגיקה בלתי פורמלית בשנת 1978:
 תאוריית הביקורת הלוגית
 תורת הטיעון
 תאוריית הטעות
 גישת הטעות לעומת גישת החשיבה הביקורתית
 הכדאיות של דיכוטומיה אינדוקטיבית/דדוקטיבית
 אתיקה של טיעון וביקורת לוגית
 בעיית ההנחות וההנחות החסרות
 בעיית ההקשר
 שיטות לחילוץ טיעונים מהקשר
 שיטות להצגת טיעונים
 בעיית הפדגוגיה
 טבע, חלוקה והיקף הלוגיקה הלא פורמלית
 הקשר בין לוגיקה לא פורמלית לחקירות אחרות

מאז 1983, כתב העת Informal Logic הוא הפרסום הרשמי של התחום, לצד כמה כתבי עת נוספים העוסקים בו.

 הגדרה 
 ו הציעו את ההגדרה הבאה: "לוגיקה לא פורמלית מגדירה את ענף הלוגיקה שתפקידו לפתח סטנדרטים, קריטריונים, נהלים לא-פורמליים לניתוח, פרשנות, הערכה, ביקורת ובניית טיעון בשיח היומיומי".

כדי להבין את ההגדרה, צריך להבין קודם את המונח 'לא פורמלי' שהוא במשתמע מנוגד ל'פורמלי'. ברת' וקראבה מציעים שלוש משמעויות של המונח צורה פורמלית. המשמעות הראשונה היא זו שמקורה ברעיון האפלטוני של  — היחידה המטאפיזית האולטימטיבית. משמעות זו לא יעילה כאן, משום שבמקרה הזה כמעט כל הלוגיקה תהיה לא פורמלית וההגדרה תהיה רחבה מכדי להיות שימושית.

המשמעות השנייה היא צורה של משפטים וטיעונים כפי שהם מובנים בלוגיקה המודרנית. במקרה כזה, תקפות הטענה תלויה בנכונותן של ההנחות ובצורה הלוגית של הרכבתה. במובן הזה, רוב הלוגיקה העכשווית היא פורמלית, ואילו לוגיקה לא פורמלית מוותרת על הצורה הלוגית של הרכבת טיעון, ומסתפקת בכך שהמסקנה העולה מההנחות היא "מעבר לספק סביר", מעין תהליך של צבירת ראיות תומכות שמחליף את המבנה של הסקה לוגית טהורה.

המשמעות השלישית היא "נהלים שמוסדרים או מסודרים איכשהו, המתבצעים לפי סט כלשהו של כללים". במובן הזה, לוגיקה לא פורמלית עשויה לכלול גם לוגיקה פורמלית, משום שהיא מהווה מושג כולל של נהלים וסטנדרטים להצגת טיעונים, זיהוי הנחות חסרות וכיוצא בזה.

 ראו גם 
 טיעון
 ארגומנטציה
 חשיבה ביקורתית
 למה (מתמטיקה)
 פילוסופיה של הלשון

 הערות שוליים 

קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:סמנטיקה
קטגוריה:מושגים בפילוסופיה לפי תחום
קטגוריה:מונחים בפילוסופיה