תיאורית הקונספירציה בדבר גניבת הבחירות

תאוריית הקונספירציה בדבר גניבת הבחירות היא אמונה רווחת וחסרת בסיס בקיומה של הונאת בחירות נרחבת. תאוריית הקונספירציה נולדה מתוך קמפיינים פוליטיים המקדמים תפיסות אלו במטרה לערער את אמון הציבור במוסדות המפקחים ובתוצאות הבחירות ולהביא לביטולן. קונספירציות בדבר קיומה של הונאת בחירות כוללות בין היתר טענות כזב על הצבעה כפולה, התחזות בוחרים, קניית קולות, זיוף תוצאות, היעדר פיקוח על הבחירות ועוד. הפצה מכוונת של דיסאינפורמציה ותיאוריות קונספירציה בדבר הונאת בחירות נחשבת כסוג של הטיית בחירות, ובמקרים מסוימים כסוג של הונאת בחירות בפני עצמה. לעיתים תיאורית הקונספירציה מופצת במשך תקופה ארוכה שבמהלכה מוטל ספק מראש בתוצאות הבחירות, כהכנת הקרקע לסירוב להכיר בתוצאות האמת בבחירות עתידיות. הכחשת תוצאות בחירות בלתי רצויות עלולה להחליש את אמון הציבור בטוהר הבחירות ובלגיטימציה של הממשל, להצדיק פעולות של דיכוי הצבעה והפיכת תוצאות הבחירות באמצעים לא כשרים, ובמקרים קיצונים אף לקריסת שלטון החוק והפיכת התוצאות באמצעים אלימים. בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020 קודמו על ידי דונלד טראמפ ותומכיו טענות כזב כי הבחירות נגנבו על ידי יריבו ג'ו ביידן, וננקטו מאמצים להפוך את תוצאות הבחירות, שהגיעו לשיאם בהסתערות על הקפיטול ב-6 בינואר 2021. אירועים דומים התרחשו במדינות שונות: בברזיל ב-2022, כאשר לאחר תבוסתו בבחירות הטיל הנשיא לשעבר ז'איר בולסונארו ספק באמינות מערכת ההצבעה האלקטרונית במדינה וניסה לקדם הפיכה משטרית. בבחירות הכלליות בפרו ב-2021, המועמד לנשיאות קייקו פוג'ימורי טען להונאה ואי סדרים בספירת הקולות, טענות אשר הופרכו על ידי רשויות הבחירות ומשקיפים בינלאומיים.

בישראל מאז 2019 הפיצו גורמים בליכוד טענות כזב בדבר גניבת הבחירות, שכללו טענות לזיופים בחברה הערבית, הטלת ספק במהימנות ספירת מעטפות כפולות, ערעור הלגיטימציה של ועדת הבחירות המרכזית והגשת עתירות לבתי המשפט.

סקר המכון הישראלי לדמוקרטיה מ-26 באוקטובר 2022 מצא שכ-39 אחוז מהציבור בישראל אינו מאמין שתוצאות הבחירות כפי שיפורסמו יישקפו היטב את תוצאות האמת. יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, השופט יצחק עמית, הביע חשש מפני התערבות של גורמים זרים בבחירות לכנסת, וחשש גדול יותר מפני דה-לגיטימציה לתוצאות הבחירות מגורמי פנים. מנכ"לית ועדת הבחירות, אורלי עדס, הזהירה כי מאז הבחירות לכנסת ה-21 מזוהים מאמצים לפגוע באמינות ועדת הבחירות ובכך ליצור דה-ליגיטימציה לתוצאות הבחירות.

 רקע 
האנליסט כריס סאוטר טוען כי לתיאורית הקונספירציה בדבר גניבת הבחירות ישנם מקורות עוד משנות ה-60, במאבק בדיכוי ההצבעה של בוחרים שחורים בדרום ארצות הברית וחקיקת חוק זכות ההצבעה (1965). במשך עשורים פוליטיקאים בולטים מהמפלגה הרפבוליקאית הביעו חששות בדבר טוהר הבחירות, ומבקריהם טוענים כי החשש מופץ כהצדקה לנקוט באמצעי דיכוי הצבעה. דיכוי ההצבעה נעשה מתוך הבנה במפלגה הרפובליקאית כי הם סיכויהם לנצח בבחירות נוטה לעלות ככל שאחוז ההצבעה יורד. ציטוט בולט בהקשר זה מגיע מפול וייריך, מייסד שותף של ההריטג' פאונדיישן (The Heritage Foundation) השמרנית, שאמר בנאום בשנת 1980, "אני לא רוצה שכולם יצביעו... בכנות, היתרון שלנו בבחירות עולה ככל שאוכלוסיית המצביעים יורדת". החוקרים פרופ' אנדרו סמולר וד"ר ג'פרי קבסרוויס טוענים שתנועת הכחשת הבחירות החלה עם תנועת מסיבת התה לאחר בחירתו של ברק אובמה לנשיאות ארצות הברית והתייחסו לתאוריית הקונספירציה הגורסת כי אובמה לא נולד בארצות הברית, כמסייעת בפירוק האמון במוסדות הממשלתיים ובאמת האובייקטיבית. חוקרים אחרים העלו טענות כי התנועה החלה בשנים 2012, 2016 ו-2020.

 מקרים בולטים 
 ארצות הברית 

בארצות הברית תאוריית הקונספירציה בדבר גניבת הבחירות (המכונה גם "Stop the Steal") הגיעה לשיאה לאחר שדונלד טראמפ הפסיד בבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2020, אך הופצה עוד קודם לכן. לטראמפ היסטוריה של הטלת ספק בבחירות עוד לפני שהתמודד לתפקיד, בעיקר מאז בחירתו מחדש של ברק אובמה לנשיאות בשנת 2012. הוא הרחיב את התנועה בקרב תומכיו באמצעות טענות שקריות עקביות על הונאה במהלך בחירות 2016, אז נבחר לראשונה לנשיא, ובמיוחד בבחירות לנשיאות 2020. יועצו הפוליטי של טראמפ, רוג'ר סטון, יצר את קמפיין "Stop the Steal" ב-2016 במקרה שיפסיד בבחירות במהלך הקמפיין שלו ב-2016, הצהיר טראמפ שוב ושוב שהבחירות "מזויפות" כנגדו. במהלך הבחירות המקדימות של הרפובליקנים ב-2016, לאחר שטראמפ הפסיד לטד קרוז במהלך הוועידה הרפובליקנית של איווה. במהלך הדיבייט האחרון שלו נגד הילרי קלינטון, טראמפ הטיל ספק אם הוא יקבל את תוצאות הבחירות במידה ויפסיד, ואמר, "אני אשמור אתכם במתח". הדבר נחשב הפרה של עקרונות יסוד שהתקיימו בארצות הברית במשך מעל 200 שנה. ההערה שלו גררה סערה תקשורתית ופוליטית שבה הוא הואשם בכך ש"איים לקעקע עמוד יסוד של הדמוקרטיה האמריקאית" וכי הוא מגביר את הסיכוי שמיליוני תומכיו עשויים שלא לקבל את התוצאות הבחירות אם יפסיד.

במהלך הקמפיין לבחירות 2020 הושק מחדש קמפיין "Stop the Steal". טראמפ ציין בפוסטים בטוויטר, בראיונות ובנאומים, שהוא עלול לסרב להכיר בתוצאות הבחירות אם יובס; טראמפ טען בצורה שקרית שהבחירות יזויפו נגדו. טראמפ טען שוב ושוב ש"הדרך היחידה" שהוא יכול להפסיד תהיה אם הבחירות "יזויפו", וסירב שוב ושוב להתחייב לבצע העברה שלווה של השלטון לאחר הבחירות. לאורך הקמפיין שלו טראמפ גם תקף את ההצבעות בדואר, וטען בצורה שקרית ששיטה זו מכילה שיעורי הונאה גבוהים. בשלב מסוים אמר טראמפ: "נראה מה יקרה... תיפטר מהקלפיות ויהיה לך שלווה – לא תהיה העברה, למען האמת. יהיה המשך." בספטמבר 2020, ראש ה-FBI, כריסטופר ריי, שמונה על ידי טראמפ, העיד בשבועה כי ה-FBI "לא ראה, היסטורית, שום סוג של מאמץ לאומי מתואם של הונאת בוחרים בבחירות גדולות, בין אם זה בדואר ובין אם בצורה אחרת".

בעזרת טענות חסרות בסיס אלו, טראמפ סירב לקבל את ההפסד, והוא ושותפיו ניסו לבטל את בחירתו של ג'ו ביידן בשנת 2020. הוא הכריז כי "הבחירות הללו רחוקות מלהסתיים" וטען להונאת בחירות מבלי לספק ראיות. טראמפ הבהיר כי יגיש תביעות משפטיות במדינות מפתח, אך רוב התביעות נדחו על ידי בתי המשפט. הצוות המשפטי שלו, בראשות רודי ג'וליאני, העלה קביעות כוזבות ובלתי מבוססות רבות כדי לטעון שהבחירות נגנבו. הללו כללו קונספירציה קומוניסטית בינלאומית, זיוף מכונות הצבעה והונאות בקלפיות. טראמפ מנע מפקידי ממשל לשתף פעולה עם העברת הנשיאות לג'ו ביידן. התובע הכללי, וויליאם בר, אישר למשרד המשפטים ליזום חקירות "אם יש האשמות ברורות ואמינות לכאורה לאי-סדרים, שאם הן נכונות, עלולות להשפיע על תוצאות הבחירות הפדרליות במדינה בודדת". טראמפ ובני בריתו עודדו פקידי מדינות לזרוק פתקי הצבעה חוקיים, לערער על תהליכי אישור ההצבעה ולבטל תוצאות בחירות מאושרות. הוא הפעיל לחץ על מושל ג'ורג'יה והן על מזכיר מדינת ג'ורג'יה "למצוא" קולות שיבטיחו את ניצחונו ולבטל את זכייתו של ביידן בחקיקה, ולחץ דומה הופעל על יו"ר בית הנבחרים של מדינת פנסליבניה. כ-300 מחוקקים רפובליקנים התבקשו למצוא לחפש דרכים להפוך את תוצאות הבחירות. פקידים רפובליקאים בשבע מדינות, בהנחיית עורך דינו האישי של טראמפ, יצרו תעודות בחירות מזויפות במטרה לטעון בצורה כוזבת שטראמפ נבחר מחדש. מספר רפוליקנים בסנאט ובקונגרס, וכמו כן סגן הנשיא מייק פנס הכריזו כי יקדמו דיונים בשאלה אם לאשר את תוצאות חבר האלקטורים. קודמה גם תיאוריה כוזבת כי בסמכותו של סגן הנשיא לדחות את אישור התוצאות.

פעילי ימין ובני ברית של טראמפ – כולל מייקל פלין, סידני פאוול ולין ווד – הציעו שטראמפ יוכל להשעות את החוקה, להכריז על ממשל צבאי ו"להריץ מחדש" את הבחירות. קציני צבא בדימוס רבים, עורכי דין ופרשנים אחרים הביעו אימה נוכח רעיון כזה. ב-18 בדצמבר ערך טראמפ פגישה עם יועציו בבית הלבן, לאחריה נוסחו צווים נשיאותיים הקוראים לפנטגון ולמחלקה לביטחון לאומי להשתלט על מכונות הצבעה, שנטען באופן כוזב שזויפו, ולמינוי חוקר מיוחד מטעמם לחקר זיופי הבחירות. בהוראת טראמפ נעשו ביררורים אם הצווים יוכלו לצאת לפועל, אך בכירים במחלקה לביטחון לאומי ובמשרד המשפטים דחו את האפשרות. שורה של מומחים משפטיים, בכירים בצבא ארצות הברית וכל מזכירי ההגנה לשעבר שעודם בחיים פרסמו הצהרות המזהירות מהאפשרות להפיכה צבאית.

לקראת מועד אישור תוצאות הבחירות ב-6 בינואר 2021 נערכו פגישות בין טראמפ למחוקקים רפובליקנים לתכנן כיצד לבטל את אישור התוצאות. פותחה תוכנית המסתמכת על התיאוריה המשפטית הכוזבת כי לסגן הנשיא מייק פנס סכמות חד-צדדית לדחות קולות אלקטורים. התיאוריה הפכה לויראלית בקרב תומכי טראמפ. טראמפ ובני בריתו הפעילו לחץ פומבי על פנס לדחות את הקולות האלקטורלים. פנס לבסוף הודיע כי אין בסמכותו לנקוט בפעולה.

ב-6 בינואר 2021, יום אישור התוצאות, התכנסו מפגינים לעצרת מחאה על תוצאות הבחירות. בעצרת חזרו טראמפ ומקורביו בנאומים על תיאורית הקשר בדבר גניבת הבחירות וקראו לסגן הנשיא פנס לבטל את אישור התוצאות. סביב השעה אחת ובטרם הסתיימו הנאומים, החלו מאות מפגינים לצעוד לעבר הקפיטול (משכן הקונגרס) ולהסתער עליו אל מול הכוחות המזוינים של הקפיטול. באירוע נהרגו חמישה אנשים וכ-115 שוטרים ומאות אזרחים נפצעו.

טראמפ ואחרים הואשמו באישומים פדרליים ומדינתיים הקשורים להטיית בחירות. אך האישומים נגד טראמפ בוטלו או הוקפאו בעקבות ניצחונו בבחירות 2024. יותר מ-1500 איש שהיו ממעורבים בעלילות, כולל ההסתערות על הקפיטול ב-6 בינואר 2021, הורשעו, הואשמו או נמצאים תחת חקירה בגין פשעים כגון המרדה. ביומו הראשון כנשיא אחרי ניצחונו ב-2024 חתם טראמפ על חנינה מקיפה לכל הנאשמים. טענותיו השקריות של טראמפ נודעו כ"שקר הגדול" שלו. מאז תמך טראמפ רק במועמדים רפובליקנים שמסכימים שהנשיאות נגנבה ממנו בבחירות 2020, ולא התחייבו לקבל את תוצאות בחירות 2024, במידה ויפסיד.

 ברזיל 
טענות חסרות בסיס נגד טוהר הבחירות בברזיל הושמעו על ידי ז'איר בולסונארו החל מ-2015, אז היה חבר בבית הנבחרים וקידם בהצלחה חוק המחייב מכונות הצבעה להדפיס רישומי הצבעה בטענה כי ההצבעה האלקטרונית מועדת לזיופים. משרד התובע הכללי של ברזיל ערער על החוק בטענה שהוא פוגע בעקרון ההצבעה החשאית, ובית המשפט הפדרלי העליון השעה את החוק ביוני 2018.[

במהלך הבחירות ב־2018, בהן נבחר בולסונארו לנשיאות, הוצפו כמה פלטפורמות מדיה חברתית בטענות כוזבות שלפיהן פתקי ההצבעה האלקטרוניים הוגדרו כך שייטיבו עם מועמדים אחרים מלבד בולסונארו, וכי הוא לכאורה ניצח בבחירות לנשיאות כבר בסיבוב הראשון. לאחר חקירת הטענות, קבעו הרשויות ומומחים לזיהוי פלילי כי לא הייתה כל הונאה בהצבעה, והסיקו כי חלק מהסרטונים שהופצו ברשת עברו מניפולציה ועריכה במטרה להפיץ את ההאשמות הללו. כנשיא, בולסונארו המשיך להתעקש על טענות לזיוף בבחירות ודחף לביצוע חקירה של הבחירות, אף שמכונות ההצבעה כבר עברו ביקורת וספירת הקולות הייתה זמינה לציבור לצורך אימות.

במהלך נשיאותו קידם בולסונארו טענות המטילות ספק באמינות מערכת הבחירות בברזיל, טען, ללא כל ראיות, שמערכת ההצבעה האלקטרונית בברזיל "רוויית זיופים" וצידד בטענות הכזב של דונלד טראמפ להונאת הבחירות בארצות הברית ב-2020. בינואר 2021 אמר בולסונארו כי מערכת ההצבעה האלקטרונית של ברזיל עלולה ליפול קורבן לאותו גורל כמו זו של ארצות הברית. הוא הוסיף כי חוסר האמון בהצבעה הוא שעמד, לדבריו, מאחורי ההסתערות על בניין הקפיטול האמריקאי, וכי על ברזיל לחזור לשימוש בפתקי הצבעה מודפסים כדי למנוע הונאה.

רשויות הבחירות ובית המשפט העליון של ברזיל הורו על פתיחת חקירה בנוגע לקמפיין שהוא מנהל נגד מערכת ההצבעה. בתגובה טען בולסונארו כי המדינה נמצאת "תחת מתקפה", וכי הוא מסרב להיות מאוים על ידי החקירה. בתחילת אוגוסט 2021 איים בולסונארו להגיב בצעדים בלתי חוקתיים לחקירה, בטענה שהחקירה עצמה אינה חוקתית. החקירה אושרה בידי שופט בית המשפט העליון הברזילאי. באמצע אוגוסט 2021 הזהיר בולסונארו מפני "קרע מוסדי" אפשרי, תוך שהוא קורא לסנאט הברזילאי להעמיד לדין את השופט שאישר את פתיחת החקירה ושופט נוסף, העומד בראש בית הדין לבחירות. עוד הצהיר שלא יתקיימו בחירות ב־2022 אלא אם כן תעבור המערכת שיפוץ יסודי. טענות אלו הובילו לכך שאלפי מפגינים יצאו לרחובות לתמוך בשינוי מערכת ההצבעה האלקטרונית. שופטים בכירים ברחבי המדינה דחו את טענותיו של בולסונארו וציינו כי המערכת נקייה מהונאות מאז הנהגתה בשנת 1996.[114] מבקריו של בולסונארו האשימו אותו בניסיון לעורר חוסר אמון בקרב אזרחי ברזיל לקראת הבחירות ב־2022.

ב-30 באוקטובר 2022 הפסיד בולסונארו ליריבו לואיז אינסיו דה סילבה (לולה) בסיבוב השני בבחירות לנשיאות. לקראת הבחירות ביולי 2022 פנה בולסונארו לעשרות דיפלומטים זרים והעלה בפניהם שורה של טענות בדבר חולשות במערכת ההצבעה האלקטרונית של המדינה. בעקבות המצגת פרסמה רשות הבחירות הודעה שבה הפריכה כמה מהטענות שהעלה בולסונארו. מומחי משפט ברזילאים ובינלאומיים, אנליסטים פוליטיים ורשויות הזהירו כי טענות מסוג זה מערערות את הדמוקרטיה וסוללות את הדרך לערעור חסר בסיס על תוצאות הבחירות או לניסיון הפיכה עצמית, בדומה לאירועי ההסתערות על גבעת הקפיטול בארצות הברית בשנת 2021. מומחים רבים אף חששו שאם בולסונארו יפסיד בבחירות, הצבא וכוחות המשטרה המקומיים, שסייעו בביצוע ההפיכה הברזילאית של 1964 והיו נוכחים במידה רבה בממשלתו עלולים למלא תפקיד משמעותי בחסימת העברת השלטון או בשיתוף פעולה עם פורעים המבקשים להפיל את הממשל הנבחר.

ב־28 בספטמבר, ארבעה ימים לפני הסיבוב הראשון של הבחירות, פרסמה המפלגה הליברלית של בולסונארו הודעה שלפיה דו"ח מפלגתי מצא כי קיימים "מספר ליקויים" בהליך הבחירות שנוהל בידי בית הדין העליון לבחירות, והוסיפה, מבלי להציג ראיות, כי בית הדין עמד רק ב־"5% מכלל הדרישות להסמכה תקינה של בחירות”. בית הדין דחה את הטענות כ"שקריות ומטעות שנועדו לשבש את ההליך האלקטורלי”, והורה על פתיחת חקירה נגד מחברי הדו"ח המפלגתי.

בולסונארו לא הודה בפומבי מיד בתבוסתו או התייחס לתוצאות הבחירות, דבר שעורר חששות כי הוא עלול לדחות את התוצאה, בדומה לדונלד טראמפ בארצות הברית ב־2020. לאחר הבחירות פרצו מחאות במדינות רבות בברזיל, כאשר תומכיו של בולסונארו טענו לזיוף וחסמו צירי תנועה מרכזיים, תוך דרישה להתערבות צבאית. בחלק מהמקרים המשטרה לא התערבה. בשעות המאוחרות של 31 באוקטובר הורה בית המשפט למשטרת הכבישים הפדרלית לפנות את כל הכבישים הפדרליים. ב־1 בנובמבר חסמו מפגינים גם את הדרכים לנמל התעופה הבינלאומי סאו פאולו/גוארוליוס, אך פונו בידי משטרת הכבישים הפדרלית.

במסיבת עיתונאים שנערכה בארמון אלבוראדה ב־1 בנובמבר, בולסונארו לא הכיר בתוצאות הבחירות, אך הצהיר כי הוא "יפעל בהתאם לחוקה”. באשר למחאות תומכיו, הוא תיאר אותן כ"פרי של זעם ותחושת אי־צדק בנוגע לאופן שבו התנהל ההליך האלקטורלי”, תוך שהוא קורא להם להישאר שלווים ולא לחסום כבישים. זמן קצר לאחר נאומו הצהיר בית המשפט הפדרלי העליון כי בעצם אישורו לתהליך העברת השלטון הוא הכיר בתוצאות, ובכך נסללה הדרך למעבר השלטון יומיים לאחר שלולה הוכרז כנשיא הנבחר. שעות אחדות לפני מסיבת העיתונאים נפגש בולסונארו עם הנהגת הכוחות המזוינים של ברזיל בניסיון לקדם אפשרות לערער משפטית על בחירתו של לולה, בטענה שאינו כשיר להתמודד בשל הרשעותיו בפרשת „מבצע שטיפת מכוניות”, כולן נדחו על ידי בית המשפט העליון עוד בשנת 2021. בולסונארו לא הצליח לגייס תמיכה למהלך, ועל פי דיווחים חברי הפיקוד הבכיר של הצבא קיבלו את התוצאות והתנגדו לכל אפשרות של התערבות צבאית או הפיכה. ביום שלאחר מכן פנה בולסונארו ישירות לתומכיו המפגינים וביקש מהם להסיר את החסימות בכבישים, תוך שהוא מברך על החלטתם למחות נגד תוצאות הבחירות אך מבקש שיעשו זאת באמצעים אחרים.

ב־22 בנובמבר בולסונארט ומפלגתו ערערו רשמית על תוצאות הבחירות, בטענה שבדיקה שנערכה בהזמנת המפלגה העלתה כי מכונות הצבעה אלקטרוניות שיוצרו לפני 2020, שהיוו 59% מהמכונות ששימשו בבחירות 2022, חסרו מספרי זיהוי ביומנים הפנימיים שלהן. הם ביקשו מבית הדין העליון לבחירות לפסול את הקולות שנרשמו במכונות אלו, צעד שהיה מוביל לבחירתו של בולסונארו. עם זאת, מומחים טענו כי תקלה שכזאת לא תשפיעה על תוצאות הבחירות, והצביעו על כך שמספרי הזיהוי כן הופיעו ברישומי ההצבעה הפיזיים שהודפיסו המכונות. למחרת דחה בית הדין את הבקשה והטיל על המפלגה קנס של 22.9 מיליון ריאל (כ־4.3 מיליון דולר) על הגשת תביעה בחוסר תום לב.

ניצחונו של לולה אושר רשמית ב־12 בדצמבר. באותו יום תקפו תומכי בולסונארו את מטה המשטרה הפדרלית בברזיליה, לאחר מעצרו של אחד המפגינים בחשד להסתה לאלימות במטרה למנוע את השבעתו של לולה. בנדיטו גונסאלבש, המפקח הכללי של בית הדין העליון לבחירות, פתח בחקירה נגד בולסונארו, וולטר בראגה נטו ובעלי בריתם, בחשד שניסו לערער את אמינות תוצאות הבחירות בעקבות תלונה של קואליציית המפלגות התומכת בלולה.

בולסונארו עזב את ברזיל לארצות הברית ב־30 בדצמבר כדי להימנע מהשתתפות בטקס השבעתו של לולה. בנאומו האחרון לפני עזיבתו התלונן כי הבחירות לא היו הוגנות, אך גינה את האלימות סביב תוצאותיהן. ב־8 בינואר פרצו תומכיו של בולסונארו לבנייני הקונגרס הלאומי, ארמון הנשיאות ובית המשפט הפדרלי העליון בניסיון הפיכה. שלושת המבנים פונו בהמשך, ולמעלה מ־1,500 בני אדם נעצרו, מהם 684 שוחררו מאוחר יותר. ב־10 בינואר טען בולסונארו בסרטון כי לולה הפסיד בבחירות, אך מחק אותו זמן קצר לאחר מכן. משרד המשפטים הודיע כי המשטרה מצאה טיוטת צו המתירה לבולסונארו לבטל את הבחירות, במהלך חיפוש בביתו של שר המשפטים שלו, אנדרסון טורס. ב־13 בינואר אישר בית המשפט לכלול את בולסונארו בחקירה בנוגע למהומות.

בחקירות נקבע כי בולסוראנו, בשיתוף רשת של שותפים בממשלתו ובכירי צבא, תכננו להוציא לפועל הפיכה צבאית בניסיון להשאיר את בולסוראנו בשלטון. ב־21 בנובמבר 2024 האשימה המשטרה הפדרלית רשמית את בולסונארו ועוד 36 בני אדם בניסיון להפיל את המוסדות הדמוקרטיים של ברזיל, לרבות מזימה להתנקש בחייו של לולה, בסגן הנשיא הנבחר ז’ראלדו אלקמין ובשופט בית המשפט העליון דה מוראיס. ב־18 בפברואר 2025 הגיש התובע הכללי פאולו גונט רשמית כתב אישום נגד בולסונארו ועוד 34 נאשמים בגין ניסיון להפיכה צבאית. ב־26 במרץ קיבל בית המשפט העליון את כתב האישום.

המשפט התקיים בין 2 ל־11 בספטמבר 2025 בפני ההרכב הראשון של בית המשפט הפדרלי העליון, והסתיים בהרשעת כל הנאשמים, כאשר ז’איר בולסונארו נידון ל־27 שנים ושלושה חודשי מאסר.

 ישראל 
טענות כזב להונאת בחירות ותיאוריות קונספירציה בדבר גניבת הבחירות החלו לתפוס תאוצה בישראל מהבחירות לכנסת ה-21 שהתקיימו באפריל 2019. ביום הבחירות הציב הליכוד כ-1200 משקיפים עם מצלמות נסתרות בקלפיות ביושבים ערביים, בטענה שהמהלך נועד למנוע זיופים. במהלך קמפיין הבחירות לכנסת ה-22 טענו בנימין נתניהו והליכוד שהבחירות הקרובות יגנבו, וטענו בלי הוכחות שאם בבחירות הקודמות היו נמנעים זיופים, מפלגת בל"ד לא הייתה עוברת את אחוז החסימה וגוש הימין היה מנצח.

לאחר הבחירות לכנסת ה-23, שהתקיימו במרץ 2020, נמנעה מפלגת הליכוד בהצבעה על אישור תוצאות הבחירות. לצד זאת הופצו טענות חסרות בסיס, בין היתר על ידי יאיר נתניהו, בדבר זיופים במעטפות הכפולות שלכאורה העבירו מנדטים מגוש הימין לרשימה המשותפת.

בתקופת ההיערכות לבחירות לכנסת העשרים וארבע, במרץ 2021, חשפו פייק ריפורטר כי יאיר נתניהו, ארגון אם תרצו וגורמים נוספים בליכוד קידמו תאוריית קונספריציה חסרת בסיס על תכנון לקיים זיוף הבחירות נרחב. לפי התאוריה ועדת הבחירות המרכזית, כולל השופטים עוזי פוגלמן וניל הנדל שעמדו בראשה, קשרו קשר להעביר קולות מגוש המפלגות בראשות נתניהו למחנה השני. תחילה נוסחה תאוריה עמומה ובהמשך היא גובשה לטענה לזיוף תהליך ספירת הקולות, ובפרט ספירת הקולות של מעטפות כפולות, זאת אף שנציגים של כל המפלגות משתתפים בהליך זה. תאוריית קשר זו דומה לתאוריות שהופצו לפני ובמהלך ניסיון הפיכת תוצאות הבחירות בארצות הברית, והדבר העלה חשש מפני ניסיון דה-לגיטמיציה של תוצאות הבחירות. התאוריה הופצה בתפוצה רחבה בטוויטר, בקבוצות ווטאספ של תומכי ליכוד, ופורסמה כמאמר דעה בערוץ 20.

כחודשיים לפני הבחירות לכנסת העשרים וחמש חשפו פייק ריפורטר קמפיין תעמולה נוסף נגד ועדת הבחירות המרכזית, שהחל לפעול ביוני 2022 ותיאר את השופט יצחק עמית כשמאלן רדיקלי שינסה לזייף את תוצאות הבחירות. בין מפיצי התאוריה היו פעילי ליכוד בולטים שטענו כי גם הבחירות הקודמות זויפו וכי הליכוד הפסיד בהן רק בגלל זיופים אלה.

 ראו גם 
 הונאת בחירות
 פייק ניוז
 תאוריית קשר

 הערות שוליים 

קטגוריה:בחירות
קטגוריה:תאוריות קשר