המהומות במניפור (2023–הווה)

המהומות במניפור הם סכסוך אתני שפרץ ב-3 במאי 2023 במדינת מניפור שבצפון-מזרח הודו בין בני המייטיי, שרובם מתגוררים בעמק אימפל, לבין בני הקוקי-זו מהגבעות הסובבות. על פי נתוני הממשלה, נכון ל-22 בנובמבר 2024, 258 בני אדם נהרגו באלימות ו-60,000 בני אדם נעקרו מבתיהם. נתונים קודמים הזכירו גם למעלה מ-1,000 פצועים ו-32 נעדרים. 4,786 בתים נשרפו ו-386 מבנים דתיים הושחתו, בהם מקדשים וכנסיות.PTI (15 September 2023).  מקורות לא רשמיים טוענים למספרים גבוהים יותר.

הסיבה העיקרית לאלימות הייתה ויכוח על צעד של העדפה מתקנת. ב-14 באפריל 2023 הוציא בית המשפט העליון של מניפור צו שהמליץ לכאורה הענקת מעמד של שבט נספח (Scheduled Tribe, היכללות בנספח לחוקת הודו המעניק מעמד מיוחד לשבטים וקאסטות נמוכות) לקהילת המייטיי הדומיננטית, החלטה שבית המשפט העליון של הודו ביקר מאוחר יותר."SC criticizes Manipur HC order as 'factually wrong' and takes a strong view".  ב-3 במאי קהילות השבטים קיימו עצרות מחאה נגד דרישת המייטיי למעמד של שבט נספח, בעוד קהילת המייטיי קיימה עצרות נגד ומחסומים."Tribal Solidarity March takes ugly turn; houses, offices, vehicles burnt". PTI (3 May 2023).  לאחר אחת מהעצרות הללו, פרצו עימותים שהובילו לשריפת בתים בין קבוצות קוקי ומייטיי ליד הגבול המשותף של מחוזות צ'וראצ'אנדפור ובישנופור.

הרגשות היו סוערים כבר לפני 3 במאי עקב מדיניות ממשלת המדינה בראשות רא השרים נ. בירן סינג, בעצמו בן למייטיי, אשר השמיץ את אנשי הקוקו בטענות להיותם מגדלי פרג, פולשים ליערות, מבריחי סמים ומעניקי מקלט למהגרים בלתי חוקיים. אנשי הקוקו קיימו עצרת במרץ 2023 נגד מדיניותו, ובמקרה אחר שרפו מקום שראש השרים היה אמור לחנוך. ראש השרים גם תמך במיליציות לאומניות מיטיי, בשם ארמבאי טנגגול ומיטיי ליפון, אשר נשאו את דגל מדיניותו והיו מוכנות למקד את קהילת הקוקו.Greeshma Kuthar (31 July 2023), "Fire and Blood: How the BJP is enabling ethnic cleansing in Manipur", The Caravan, [In early May] Things did not get better.  הם היו פעילים בעצרות המייטייס ב-3 במאי.Arunabh Saikia (6 June 2023). 

לאחר שהחלה האלימות, היא התפשטה במהירות לעיירה צ'ורצ'אנדפור, בעל הדומיננטיות של בני הקוקו, ועמק אימפל, בעל הדומיננטיות של המייטי, כשהיא מכוונת נגד קהילת המיעוטים בכל אזור. בעוד שבני הקוקו הגבילו את עצמם לשריפת בתים, אספסוף המייטיי בעמק, שהתגייס באלפים, עסק ברצח מופקר של בני קוקו שחיו ביניהם, כולל סטודנטים, פקידים, חיילים ואפילו מחוקקים. לפי רויטרס, 77 קוקים ו-10 מייטים מתו בשבוע הראשון.

ב-18 במאי, עשרת המחוקקים הנבחרים השייכים לקהילת קוקי דרשו פה אחד "ממשל נפרד" לקוקים, בטענה שהקוקים אינם יכולים עוד לחיות בקרב המייטיים. חודש לאחר מכן, הגוף האזרחי המשפיע של המייטיי, COCOMI, הכריז על "מלחמה לאומית של מניפורי" נגד "הטרוריסטים הנרקו-טרוריסטים של צ'ין-קוקי", ובכך הציבה את שתי הקהילות זו נגד זו. בשלב זה, המצב כבר לבש צורה של מלחמת אזרחים, כאשר שתי הקהילות התחמשו, חלקן בכלי נשק ברישיון וחלקן בנשק מתקדם, והקימו בונקרים כדי להגן על עצמן. מיליציות מייטיי הובילו המוני אזרחים לפשוט על מחסני נשק של משטרת המדינה ולבזוז נשק מתוחכם תואם את אלה של הקוקים, שקבוצות המיליטנטים שלו נחשבו כמספקות נשק לאזרחים. עד אוקטובר, דווח כי 6,000 כלי נשק ו-600,000 כדורי תחמושת נבזזו, בנוסף למרגמות, רימונים, אפודי מגן, מדי משטרה ועוד.

ראש השרים בירן סינג דבק בעמדתו למרות המהומה, טען שהוא פועל למען שלום והתנגד לקריאות רבות להתפטרותו. הטיה מפלגתית מצד המדינה והמשטרה נטענה באופן נרחב."India: Investigate Police Bias Alleged in Manipur Violence".  בבחירות ללוק סבהה הפסידה מפלגת העם ההודית בה חבר סינג את שני המושבים במדינה למפלגת האופוזיציה הקונגרס הלאומי ההודי. בסופו של דבר, גוף אזרחי קוקי פנה לבית המשפט העליון של הודו עם קלטות שמע של סינג, שם הוא נשמע טוען שהוא עצמו הסית לאלימות, ומעבדה משפטית בעלת מוניטין אמרה שהקול שייך לו בוודאות של 93%. לנוכח איום של הצעת אי אמון במושב האספה המחוקקת של מניפור, התפטר סינג ב-9 בפברואר 2025, לאחר 20 חודשי אלימות לסירוגין."Manipur CM N Biren Singh quits: Why the resignation came now?".  מספר ימים לאחר מכן הוכרז על שלטון הנשיא, בו ממשלת הודו מנהלת באופן ישיר את המדינה באמצעות מושל מניפור."President's Rule Imposed In Manipur Days After Biren Singh's Resignation".

הערות שוליים

קטגוריה:מניפור
קטגוריה:2023
קטגוריה:מהומות באסיה