פסיכוטכנולוגיה

פסיכוטכנולוגיה היא שם-מטרייה למגוון שיטות, כלים ויישומים המשלבים בין ידע פסיכולוגי לבין טכנולוגיה, או נעזרים בטכנולוגיה כדי להשפיע על תהליכים נפשיים, קוגניטיביים והתנהגותיים. בחלק מהספרות משמש המונח גם לתיאור "טכנולוגיות של נפש" – שיטות, טקסים ומודלים חשיבתיים המעצבים את התודעה האנושית, גם כאשר אינם מבוססים על מכשירים דיגיטליים בפועל.

 מקור המושג 
המונח פסיכוטכנולוגיה  הוא הלחם המונחים פסיכולוגיה - תורת הנפש, וטכנולוגיה - תורת האומנות התעשייתית

המונח האנגלי Psychotechnology הופיע כבר במחצית השנייה של המאה ה־20, בתחילה במשמעות של יישום שיטות ותוצאות מחקר פסיכולוגי לפתרון בעיות מעשיות, בעיקר בתעשייה, בבטיחות עבודה ובהנדסת אנוש. עם התפתחות המחשוב האישי, האינטרנט ויישומי הבינה המלאכותית, התרחב השימוש במושג גם לתיאור טכנולוגיות דיגיטליות המשפיעות במישרין על תהליכים מנטליים, רגשיים וחברתיים – כגון משחקי מציאות מדומה, אפליקציות למדיטציה, מערכות ניווט מבוססות הטיות קוגניטיביות ורשתות חברתיות

במאה ה־21 נעשה במושג שימוש גם במשמעות פילוסופית–תרבותית רחבה יותר: "פסיכוטכנולוגיות" כתיאור רעיונות, מודלים מנטליים ופרקטיקות (למשל מדיטציה, יומן תודה, שיטות קבלת החלטות) המעצבות את תודעת האדם ואת אופן תפיסת המציאות, לעיתים ללא תלות בטכנולוגיה דיגיטלית קונקרטית.

 הגדרות ושימושים 
התואר פסיכוטכנולוגי (או פסיכו-טכנולוגי) משמש לתיאור גישות, מערכות או סטארט-אפים העוסקים בממשק בין נפש האדם, פסיכולוגיה וטכנולוגיה, כגון מערכות אבחון דיגיטלי, התערבויות טיפוליות מקוונות ועיצוב חוויית משתמש המבוסס על עקרונות פסיכולוגיים.

בספרות ובשיח המקצועי ניכרות כמה משמעויות עיקריות:
 יישום של פסיכולוגיה באמצעות טכנולוגיה – שימוש בכלים טכנולוגיים לצורך הערכה פסיכולוגית, טיפול, אימון קוגניטיבי, ניהול סטרס ועוד (לדוגמה: מבחנים ממוחשבים, משחקים טיפוליים, אפליקציות CBT, מערכות ניטור שינה ותנודות מצב רוח).
 ניתוח פסיכולוגי של טכנולוגיות קיימות – בחינה של האופן שבו ממשקים דיגיטליים, רשתות חברתיות ואלגוריתמים משפיעים על רווחה נפשית, על זהות ועל דפוסי תקשורת. במובן זה, "מחקר פסיכוטכנולוגי" יכול להתייחס לאופן השפעת הבינה המלאכותית והרשתות החברתיות על תפיסות, רגשות ומסוגלות עצמית.
 טכנולוגיות של תודעה – שימוש במושג כדי לתאר "ארכיטקטורת אמונות" ומודלים מנטליים המעצבים את הדרך שבה אנשים חווים ומפרשים את העולם, גם אם הכלי הוא רעיון או שיטה ולא בהכרח אפליקציה או מכשיר.

בכתיבה הפופולרית ובשיח הסטארט-אפי מופיע לעיתים התיאור "סטארט-אפ פסיכו-טכנולוגי" או "גישה פסיכוטכנולוגית" עבור מיזמים המשלבים טיפול, אימון אישי או תוכן פסיכולוגי עם פלטפורמות דיגיטליות ותשתיות בינה מלאכותית.

 יישומים פסיכוטכנולוגיים 
דוגמאות ליישומים הנחשבים פסיכוטכנולוגיים בהקשרים שונים:
 מבחנים פסיכומטריים ופסיכולוגיים ממוחשבים – מערכות הערכה ממוחשבות לצורך מיון לעבודה, אבחון קשב וריכוז, מדידת תכונות אישיות ועוד.
 יישומי בריאות נפש דיגיטליים – אפליקציות לניהול חרדה ודיכאון, פלטפורמות לטיפול מקוון (Telepsychology), צ'אטים טיפוליים מבוססי בינה מלאכותית, ותוכנות אימון קוגניטיבי.
 מציאות מדומה ורבודה – שימוש ב–VR/AR לטיפול בפוביות, אימון חיילים או אנשי צוות חירום, סימולציות חברתיות ותרגול מיומנויות בין-אישיות.
 רשתות חברתיות ומערכות המלצה – ניתוח והנדסת חוויית המשתמש סביב מנגנוני תשומת לב, שכנוע חברתי, רגשות ומוטיבציה; לעיתים כחלק ממחקר ביקורתי על השפעות של טכנולוגיה על רווחה נפשית.
 כלים להעצמה אישית וללמידה – קורסים, פלטפורמות ותכנים המוצגים כסדרת "פסיכוטכנולוגיות" לשיפור קבלת החלטות, ויסות רגשי או פיתוח הרגלים מיטיבים.

 פסיכוטכנולוגיה בישראל 
בישראל נעשה שימוש הולך וגובר במונח "פסיכוטכנולוגיה" בשיח האקדמי, המקצועי והפופולרי:
 במוסדות אקדמיים התקיימו מפגשים וכנסים תחת הכותרת "פסיכוטכנולוגיה – הקשר בין בני אדם, פסיכולוגיה וטכנולוגיה", שעסקו בהטיות קוגניטיביות, חוויית משתמש והחיבור בין העולם הפיזי והדיגיטלי.
 באוניברסיטת בר-אילן פועלת "מעבדת הפסיכוטכנולוגיה והחיים הדיגיטליים", החוקרת רשתות חברתיות, בינה מלאכותית ורווחה נפשית של משתמשים מנקודת מבט חברתית ורגשית.
 פודקאסטים ותכני רשת בעברית משתמשים בשם "פסיכוטכנולוגיה" כדי לדון בקשר בין מדעי המוח, מודלים קוגניטיביים וטכנולוגיה, ובהשפעת הבינה המלאכותית על תפיסה ולמידה.
 האקתון בשביל החיים, לאיתור פתרונות פסיכוטכנולוגיים למניעת אבדנות

 ביקורת ושאלות אתיות 
כמו תחומים אחרים בשילוב פסיכולוגיה וטכנולוגיה, גם פסיכוטכנולוגיה מעוררת שאלות אתיות ומשפטיות, בהן:
 שאלות פרטיות ומעקב – מערכות פסיכוטכנולוגיות רבות מתבססות על איסוף נתונים רגישים על מצב נפשי, דפוסי שימוש ויחסים חברתיים; עולה הצורך בהסדרה של שמירת פרטיות, שימוש משני בנתונים והסכמה מדעת.
 הנדסת התנהגות והטיות – ביקורת ציבורית ואקדמית עוסקת בשאלה עד כמה ראוי לפתח ממשקים ואלגוריתמים המתוכננים לעורר התמכרות, להגביר מעורבות או להשפיע על עמדות פוליטיות–חברתיות.
 אי-שוויון נגישות – כלים פסיכוטכנולוגיים עשויים לשפר רווחה נפשית למי שיש להם גישה לטכנולוגיה, אך להותיר קבוצות מוחלשות מאחור.
 תלות בטכנולוגיה – יש מי שמזהירים מפני פיתוח תלות גוברת ב"אמצעי תיווך" טכנולוגיים לניהול רגשות, יחסים וקבלת החלטות, על חשבון פיתוח יכולות פנימיות בלתי-מתווכות.

 ראו גם 
 התמכרות למסכים
 בריאות דיגיטלית
 הנדסת תודעה

 הערות שוליים 

קטגוריה:ביוטכנולוגיה