בלה גוטמן (חזן)

בֵּלָה (בנימין) גוטמן (בהונגרית: Béla Guttmann; 10 במרץ, 1872 – 8 בספטמבר 1911) היה חזן וזמר יהודי-הונגרי, מן הדמויות המרכזיות במסורת החזנות הוינאית בראשית המאה ה־20. גוטמן שימש כחזן ראשי של בית הכנסת טמפלגאסה, ונחשב לאחד מנושאי דרכו של שלמה זולצר. הוא נמנה עם הדור הראשון של החזנים שקולם הוקלט על גבי תקליט.

 ביוגרפיה 
גוטמן נולד בשנת 1872 בעיירה בּוצ'ו סנט־לאסלו (Bucsu Szent-László) במחוז ואש שבהונגריה. אביו, חננאל, שהיה תלמיד חכם, חסיד, ועני, שלח אותו ללמוד אצל רבי שלום קוטנא בישיבות אייזנשטאדט ואחר כך הלך לטירנא ללמוד אצל רבי ישעיה פירסט.

לאחר סיום לימודיו עבר לבודפשט, שם מונה ל"אונטרקנטור" (חזן מסייע) בהטבאקטמפל שברחוב דוהאן. בתקופה זו עיצב את סגנונו המשלב מסורת חזנות מזרח-אירופית עם המוזיקה המקהלתית המערבית.

בהמשך עבר לווינה כדי להשלים את הכשרתו המוזיקלית ב"קונסרבטוריון הווינאי", שם למד הרמוניה, קונטרפונקט ופרשנות ליטורגית.

עם פטירתו של אוברקנטור יוסף גולדשטיין בשנת 1899, נבחר גוטמן לשמש כיורשו בבית הכנסת הגדול בליאופולדשטאדט, וכיהן בו עד מותו. והפך לדמות מרכזית בחיי המוזיקה היהודית בווינה.

 סגנון חזני 
גוטמן היה נודע בקול בריטון חם וצלול, ובעיקר ביכולתו לפרש את הטקסט הליטורגי ברגש עז. על פי תיאורי בני התקופה, קולו "מילא לא רק את פינותיו הרחוקות של בית הכנסת, אלא חדר ללבבות המתפללים".
ביצועיו לקטעים כגון מזמור שיר ליום השבת, מנוחה ושמחה וקדיש זכו להערכה רבה בקהילת וינה.

הוא נחשב לאמן פרשני מובהק ולא "נוסחאי" קבוע; הדגיש רגש, הדרת קדושה, ויכולת להביא את המתפללים לידי התעלות רוחנית.

 הקלטות 
בשנת 1902 הקליט גוטמן מספר יצירות עבור חברת "Gramophone Company" בווינה — מההקלטות החזניות הראשונות בהיסטוריה. בין ההקלטות:
 אדון עולם (לחן שלמה זולצר), עם מקהלה.
 קדיש (עם מקהלת בית הכנסת).
 קטעי הוצאת ספר תורה.
ההקלטות שרדו ומהוות מקור חשוב לשחזור מסורת החזנות הווינאית בראשית המאה ה־20.

להאזנה

 פטירה והספדים 
בשנים האחרונות לחייו חלה במחלה קשה, ונפטר ב־8 בספטמבר 1911 בסנטוריום טולן סמוך לווינה, בטרם מלאו לו ארבעים שנה.

הלווייתו התקיימה בבית הקברות המרכזי של וינה בהשתתפות המוני קהל. בין המספידים היו:
 הרב הראשי של וינה, ד"ר משה גידמן.
 אוברקנטור יוסף זינגר.
 פרופ' יוסף זלצר.
 מנצח המקהלה סאלו למברגר.

ההספדים בני התקופה תיארו אותו כ"אמון על קדושת הליטורגיה, בעל רוח עדינה וקול מלא הוד".

 קישורים חיצוניים 

 אליהו זאלודקאווסקי, אזכור על גוטמן – "קולטור-טרעגער פון דער ידישער ליטורגיע" (1930) 








קטגוריה:חזנים
קטגוריה:מוזיקה יהודית
קטגוריה:חזנים אוסטרים
קטגוריה:וינה
קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:ילידי 1872
קטגוריה:נפטרים ב-1911