עם הדומה לחמור

עם הדומה לחמור היא אמרה תלמודית המדמה עבדים לחמורים, האמרה מובאת בעיקר בהקשר הלכתי. לפי מספר מקורות הדימוי מתייחס גם לבני ישמעאל.

 מקור האמרה 
האמרה מובאת בתלמוד מספר פעמים. במסכת יבמות () אומר רבי אבא שלעבד אין ייחוס, הוא דורש את דברי אברהם לנעריו בעקידת יצחק:  במובן של עַם החמור – עם הדומה לחמור.

במסכת כתובות () אומר רבי אבהו שלשפחה יש חלק בעולם הבא הוא נסמך על הדרשה שעבדים דומים לחמור, כך גם במסכת קידושין () אומר רב הונא שקידושין לא תופסים בשפחה בהסתמך על הדרשה, כך גם אומר רב פפא בהקשר של דיני ממונות במסכת בבא קמא. ניתן להבין את דברי שמואל במסכת נדה כצמצום האמרה רק לנושא ייחוס ולא לעניין צורת התנהגות לעבדים.

 כדימוי לישמעאל 
במקרא לא נכתב מי היו נערי אברהם, במדרשים נכתב שאלו היו אליעזר עבד אברהם וישמעאל בנו, במדרשים אחרים במקום ישמעאל נכתב "ממרא".

מכיוון שבכל המובאות הגמרא משליכה את הנושא רק לעניין עבדים כתב הריטב"א שהגמרא מבינה שליוו את אברהם עבדיו ולא ישמעאל בנו, הוא הוסיף שדרך המקרא לתאר את ישמעאל כבן ולא כעבד. כדבריו כתב גם הפרי מגדים. רבי שמואל גרמיזאן כתב שאף לפי המדרש המזכיר את ישמעאל הדרשה לא מתייחסת אליו.

המהר"ל הסביר שההקשר בין חמור לעבד נובע מתוך תפיסה שעבדים הם חומרניים. הפני יהושע מסביר שכוונת הגמרא בדימוי זה הוא להסביר את הזיקה והשיוך שבין העבד לאדם.

על אף דבריהם התפיסה הציבורית של האמרה מתייחס בעיקר לערבים מתוך תפיסה שהם צאצאי ישמעאל.

מהמקורות הראשונים לכך שהאמרה מוסבת גם על ישמעאל הוא בחיבור "פרקי דרבי אליעזר" - חיבור בעל מוטיבים האנטי-אסלאמיים. הדרשה תוך אזכור ישמעאל הובאה גם במדרש רבה. ובמקומות נוספים במדרשי חז"ל. ברוב האזכורים בחז"ל של הדימוי לא נזכר ישמעאל.

הפרשנים במשך הדורות התקשו למה בנו של אברהם הושווה לחמור, הרא"ש בפירושו כותב שהאמרה ביחס לישמעאל מתייחסת רק לעניין ראייה של דברים רוחניים בה הוא שווה לחמור שאינו רואה דברים רוחניים. כדבריו כתב גם מהרח"ו. רבי צדוק הכהן מלובלין פירש את המילה חמור כדמיון למושג קבלי. הרמ"ע מפאנו כתב שישמעאל ואליעזר עשו תשובה לאחר מכן ושוב אינם כלולים בקטגוריה זו.

 בפיוט 
הדימוי חמור לנערי אברהם או לישמעאל מופיע מספר פעמים בפייטנות. רבי יהודה בן שמואל אבן-עבאס בפיוט "עת שערי רצון להפתח" שם בפי אברהם שאלה לנעריו: אוֹר הַרְּאִיתֶם צָץ בְּרֹאשׁ הַר הַמֹּר? הם משיבים: לֹא נֶחֱזֶה רַק מַהְמוֹר, בעקבות כך הוא אומר להם: שְׁבוּ פֹה עַם מְשׁוּלִים לַחֲמוֹר.

רבי יעקב אבוחצירא בשיר בקשה על הגאולה מבקש: "קחם לך מקחת חמורים הנהגת" רבי דוד חסין מבקש "די אל שדי, לגלות זה אמור, והשמד עם הדומה לחמור".

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:אמרות חז"ל
קטגוריה:חמורים בתרבות