אפלה על העמק

אפלה על העמק (בגרמנית: Nacht über dem Tal) הוא ספר אוטוביוגרפי שכתבה  על קורותיה עם עליית הנאציזם ובמלחמת העולם השנייה. הספר, שהופיע לראשונה בשנת 1979 בגרמנית, מבוסס על חוויות המחברת כבת למשפחת אצולה גרמנית, שבאדמותיה ב שבוירטמברג הוקם מחנה הריכוז פַייהִינְגֶן (ששמו הרשמי "מחנה הריכוז וִיזֶנגרוּנד").

 עלילת הספר 
הספר מביא נקודת מבט ייחודית ונדירה על תקופת השואה: סיפורה של נערה גרמנייה שחזתה בזוועות מהזווית של האוכלוסייה האזרחית. הספר מתאר את נעוריה של פון שטאדן במשפחה אריסטוקרטית גרמנית, כבתו של הברון ארנסט פון נוירט ואחייניתו של שר החוץ הראשון בממשלתו של היטלר, קונסטנטין פון נויראט, על רקע עליית הרייך השלישי. המוקד המרכזי בעלילה הוא הקמת מחנה ריכוז על אדמות המשפחה והמפגש היומיומי של בני הבית עם האסירים ועם אנשי האס אס שהחרימו שטח באחוזה לצורכי הקמת המחנה.

פון שטאדן מתארת את חיי היומיום בחווה, את המתח בין נאמנות משפחתית למוסר אישי ואת הסיוע לאסירים ויצירת קשרים אישיים עם כמה מהם. הספר כתוב בגוף ראשון בטון מאופק ומשלב בין זיכרונות פרטיים לבין האירועים הגדולים של עליית הנאציזם המלחמה וההשמדה. השלווה שלה כנערה מופרת כשהיא מתחילה להבחין באסירים יהודים מורעבים ומוכים ליד ביתה בדרכם לעבודות כפייה. היא ואימה לא יכלו להתעלם מהמראות, והספר מתאר את הניסיונות הנואשים והמסוכנים שלה ושל אימה לסייע לאסירים: הן מגניבות אוכל, מנסות ליצור קשר אנושי ומגלות את תעשיית המוות המתרחשת ממש מתחת לאפן.

פון שטאדן נותנת ביטוי גם למתח בין נאמנותה למולדתה והאמפתיה לסבלם של הגרמנים לבין הזעזוע העמוק מהפשעים שביצע המשטר שלה. היא חווה את קריסת הערכים של גרמניה אל תוך הברבריות הנאצית.

בתוך העלילה המורכבת של הספר משתלב גם סיפור האהבה המתפתחת בין פון שטאדן לאחד מאסירי המחנה היהודיים וסיפור פרידתם.

החלק האחרון של הספר מספר על הגעת הכוחות האמריקאים והצרפתיים, אך השחרור מהול בטראומה כשהאחוזה הופכת למקום שבו האמת נחשפת במלוא עוצמתה, ועל פון שטאדן להתמודד עם האשמה הקולקטיבית של עמה.

הספר נחשב למסמך אנושי חשוב מכמה בחינות: זהו סיפור על אובדן התמימות ועל האומץ לשמור על צלם אנוש בתוך חשיכה מוחלטת, אך הוא גם שובר את המיתוס שהגרמנים לא ידעו מהמתרחש ומראה כיצד הזוועה הייתה גלויה לעין כל מי שהעז להסתכל. 

 נסיבות כתיבת הספר 
פון שטאדן הצהירה כי כתבה את הספר בראש ובראשונה למען ילדיה, ולא מתוך כוונה ראשונית לפרסמו לציבור הרחב. היא ביקשה להסביר לדור הצעיר, שגדל בגרמניה שלאחר המלחמה, את הנסיבות שבתוכן גדלה ואת האופן שבו השפיעו על חייה ועל זהותה. הספר משמש עבורה חשבון נפש עם דור ההורים והסבים, שלדבריה הוכיח כי ניסיונו הפוליטי והמוסרי היה מוטעה מן היסוד, וכי האמונות והנאמנויות שבשמם פעלו הובילו להרס, טרור ורצח המונים. פון שטאדן הבהירה שעל אף כל אלה הדור שלה הצליח להגשים את ייעדיו להשתייך למשפחת עמי המערב ללא שנאה מסביב, להיות חופשיים, לבחור בדרך חיים דמוקרטית, לטייל בעולם וללמוד בארצות-חוץ כדי להכיר ולהבין ארצות ועמים אחרים. יחד עם זאת, לדבריה, הדור שלה התרכז באספקטים החומריים ולא מצא דרך להסביר לדור הבא את התקופה שהייתה המכריעה בחייו עקב חוסר ביטחון במערכת הערכים שלו, וכך גדלו בני הדור הבא לניכור, ללא מסורת, בחלל היסטורי ריק. זה נבע מפחד בני הדור שלה שמא לא יבינו אותם ולא יפרשו נכון את מה שהיו יכולים לספר על עצמם. פון שטאדן גם ציינה שקשה מאוד להסביר לזרים את העבר הגרמני והביעה תקווה שספרה יהווה תרומה צנועה להבנת העבר הזה.

 תרגום לעברית 
הספר תורגם לעברית בשם "אפלה על העמק". המתרגמת מגרמנית לעברית היא יהודית אוסטרר־ביין. התרגום יצא לאור בשנת 1986 בהוצאת מסדה. כיום ניתן למצוא אותו גם בקטלוג של הוצאת מודן.

 הסרט התיעודי "האחו הקטן" 
היצירה הדוקומנטרית "האחו הקטן" (שמו באנגלית: "It Happened on Our Ground") של אבנר פיינגלרנט ושל הגר סעד שלום מהווה מעין יצירת המשך לספר "אפלה על העמק", ומחברת הספר גם קוראת קטעים מתוכו במהלך הסרט. הסרט יצא בשנת 2024 וזכה בפרס הסרט הישראלי הטוב ביותר בפסטיבל "דוקאביב".

הסרט, צולם כולו בגרמניה ומתמקד במערכת היחסים הבין-דורית של שלוש נשים: מחברת הספר וגיבורת הסרט ונדלגרד (וֶנדי) פון שטאדן, בתה אינגה ונכדתה ג'ינה. השלוש מתגוררות באחוזה משפחתית שעברה בירושה מקונסטנטין פון נויראט, דודה של פון שטאדן, שכיהן כאמור כשר החוץ הראשון תחת שלטונו של היטלר. על אדמות האחוזה הוקם מחנה הריכוז פַייהִינְגֶן, והסביבה המרהיבה המוצגת בסרט, עם היערות השלווים, האגם והשלג, מנוגדים באופן קיצוני לזוועות שהתרחשו שם, למראות הרעב והסבל של אסירי המחנה, רבים מהם יהודים, להם הייתה פון שטאדן עדה. היא ואימה הפגינו אנושיות נדירה וסיכנו את עצמן כדי לספק מזון וסיוע לתנאי המחיה של האסירים שעבדו בשירותן.

דמותה של פון שטאדן, בת 95 בעת צילום הסרט, היא של אישה בעלת נוכחות יוצאת דופן, שבגילה המופלג עובדת בהתמדה בטיפוח האחוזה, תוך הפעלה עצמאית של כלי עבודה כבדים. הסרט חושף ברגישות את פערי התפיסה בין הסבתא, האם והנכדה, הן ביחס למורשת המשפחתית המורכבת והן בנוגע לחייהן בהווה. 

פון שטאדן הגיעה בגיל 99 כדי להשתתף בטקס הזכייה של הסרט בתל אביב ונשאה בו נאום שהותיר רושם עז.

 קישורים חיצוניים 
 Review of Wendelgard von Staden’s Darkness over the Valley: Growing Up in Nazi Germany (באנגלית)
 Susan Seidner Adler, Darkness Over the Valley, by Wendelgard von Staden, Commentary Magazine, January 1982 (באנגלית)




 גדי רימר, שלוש נשים ואחו קטן אחד ראיון עם פינגלרנט בכתב עת סינמטק תל אביב, 18.8.24


שיחה על הסרט "האחו הקטן" עם אורן נהרי. 24.1.26 מדקה 14:25

 הערות שוליים 

קטגוריה:ספרים על השואה
קטגוריה:ספרים גרמניים
קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:ספרי הוצאת מסדה
קטגוריה:ספרי הוצאת מודן
קטגוריה:ספרי 1979
קטגוריה:ספרי 1986
קטגוריה:ספרים ביוגרפיים
קטגוריה:גרמניה הנאצית
קטגוריה:מחנות ריכוז בגרמניה