זכוכית פלינט

זכוכית פלינט היא זכוכית אופטית כבדה ועמידה בעלת מקדם שבירה גבוה יחסית ומִסְפַּר אַבֶּה נמוך (נפיצה גבוהה).

לזכוכית זו ברק אופייני ושקיפות גבוהה שהביאו לכינוייה: זכוכית קריסטל.
 היסטוריה 
במאה השבע עשרה הייתה אנגליה יצרנית הזכוכית העיקרית, ועם המעבר לשימוש בפחם במקום בעץ בערה, נוצר צורך להגן על הזכוכית מזיהום העשן על ידי חימומה במיכלים סגורים. בשנת 1675 הוסיף גורג' רבנסקרופט (George Ravenscroft) תחמוצת עופרת לזכוכית כדי להוריד את טמפרטורת ההיתוך שלה ולשפר את עמידותה. העופרת הוסיפה ברק והזכוכית זכתה לכינוי זכוכית פלינט, שם שנגזר מהמילה הלועזית לצור, כיוון שרייבנסקרופט השתמש בגושי צור שנמצאו במרבצי הגיר בדרום מזרח אנגליה, כמקור לסיליקה בדרגת ניקיון גבוהה לייצור הזכוכית. עם הזמן הפך השם זכוכית פלינט לשם גנרי לזכוכית חסרת צבע ששימשה ליצירת כוסות וגביעים לשתייה וכן כלי שולחן. השם זכוכית פלינט דבק בה גם לאחר שמרכיב זה (צור) חדל להיות בשימוש ליצורה.

מכיוון שזכוכית פלינט הכילה כמות ניכרת של עופרת, היא כונתה גם "קריסטל עופרת".

 זכוכית אופטית 
ממוזער|380x380 פיקסלים|דיאגרמת אבה, המכונה גם "צעיף הזכוכית", משרטטת את מספר אבה כנגד מקדם השבירה עבור מגוון רחב של זכוכיות (כל סוג זכוכית הוא נקודה אדומה בדיאגרמה). זכוכיות מסווגות באמצעות קוד האותיות והמספרים של זכוכית שוט (Schott)  כדי לייצג את הרכבם ומיקומם בתרשים. זכוכית פלינט מוצגות בירוק ושמות הזכוכיות מסתיימים באות F, וזכוכית קרון מוצגות על רקע צהוב ושמם מסתיים באות K (כתיב שנגזר מגרמנית)..
תיאור זכוכית אופטית כזכוכית קרון או פלינט התפתח לפני יותר ממאה שנה כדי לציין בעיקר את ההבדל בין  - זכוכית קרון - לבין זכוכית פלינט, לה היה מקדם שבירה גבוה יותר ונפיצה גבוהה יותר בגלל תכולת תחמוצות העופרת. מאוחר יותר הוכללו המונחים הללו והורחבו להגדרת זכוכית אופטית על פי מקדם השבירה והנפיצה שלהן, כאשר זכוכיות בעלות מקדם שבירה נמוך ונפיצה חלשה יחסית מוגדרות כזכוכיות קרון, ולהפך: זכוכיות בעלות מקדם שבירה גבוה ונפיצה חזקה (מספר אבה נמוך) מוגדרות כזכוכיות פלינט.

זכוכית פלינט מוגדרת באופן שרירותי כבעלת מספר אבה של סביבות ה-50 (לעיתים 55) או פחות. לזכוכיות פלינט המוכרות כיום יש מקדמי שבירה הנעים בתחום רחב של בין 1.45 ל-2.00. הגדרה אחרת היא שכל זכוכית אופטית המשמשת ליצור עדשות ומנסרות, המכילה עופרת ומקדם השבירה שלה גבוה יחסית מכונה זכוכית פלינט.

הגדרה חליפית נוספת היא שזכוכית פלינט היא שילוב של צורן דו-חמצני (סיליקה) עם עופרת או אשלגן.

באופן מסורתי, זכוכית פלינט הייתה זכוכית בדולח המכילה כ-4-60% תחמוצת עופרת (II) . ייצור זכוכית זו וסילוקה היוו מקורות זיהום סביבתיים בגלל תכולת העופרת.

בזכוכיות פלינט מודרניות רבות, מוחלפות תחמוצות עופרת בתחמוצות מתכת אחרות כגון טיטניום דו-חמצני וזירקוניום דו-חמצני מבלי לשנות באופן משמעותי את התכונות האופטיות של הזכוכית.

 שימושים 
שמאל|ממוזער|דובלט אכרומטי, המשלב זכוכית קרון (משמאל) וזכוכית פלינט (מימין).
מעבר ליצירת כלים שימושיים, בסביבות שנת 1740 החלו האנגלים לחתוך ולחרוט בזכוכית קריסטל למטרות דקורטיביות.

עדשה קעורה מזכוכית פלינט משולבת בדרך כלל עם עדשה קמורה מזכוכית קרון כדי לייצר עדשת דובלט אכרומטית. שילוב עדשות מחומרים שונים בעלי תכונות אופטיות מסוימות מפחית אברציה כרומטית, בה צבעים שונים מתמקדים במרחקים שונים מהעדשה.
ממוזער|מנסרה השוברת קרן של אור לבן לכל צבעי הקשת, תופעה הקרויה נפיצה.
המנסרה הפשוטה ביותר להדגמת נפיצה, עם חתך של משולש שווה-צלעות, מיוצרת בדרך כלל מזכוכית פלינט בגלל תכונת הנפיצה הגבוהה שלה. מנסרות רבות אחרות מיוצרות גם הן מזכוכית פלינט.

כיוון שקל יחסית לצקת זכוכית פלינט, גם בנפחים גדולים, ייצרו מזכוכית זו עדשות לטלסקופים הגדולים ביותר של סוף המאה התשע עשרה.

מאמצע המאה העשרים, משמשת זכוכית פלינט לבניית מגינים נגד קרינה, ביציקות שהגיעו למשקל שני טון.

שילוב של בליעה נמוכה בתחום העל סגול הקרוב עם התכונות האופטיות האחרות של זכוכית פלינט המכילה עופרת, אפשרו בשנות התשעים של המאה העשרים להשתמש בה (ביחד עם זכוכית קרון מתאימה) בפוטוליטוגרפיה ובמיקרוסקופיה פלואורסצנטית לצימצום עידוש תרמי (thermal lensing). בשימוש בזכוכית פלינט במיקרוסקופיה פלואורסצנטית, העבירות הגבוהה בכל התחום מתת אדום עד על סגול מאפשרת להשיג רזולוציה מוגבלת עקיפה באורכי גל רבים במקביל.

בעבר היו מייצרים בקבוקים, למשל בקבוקי בושם, מזכוכית פלינט בטכניקה של ניפוח זכוכית. גם לאחר מודרניזציה של שיטות היצור ומעבר ליציקת זכוכית, משתמשים בזכוכית פלינט ליצור בקבוקים מיוחדים לתרופות, בושם, מזון ומשקאות. בתחום זה נהוג לכנות כל זכוכית שקופה "זכוכית פלינט".

עדשות משקפיים בעלות מקדם שבירה גבוה, 1.69 מצופות בציפוי נגד החזרה של מגנזיום פלואוריד משמשות לתיקון קוצר ראיה חמור.

 ראו גם
 זכוכית קרון (כתר)
 אברציה כרומטית
 דובלט

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:אופטיקה