דאטאפיקציה

דאטאפיקציה היא מגמה טכנולוגית וחברתית ההופכת היבטים רבים של חיינו לנתונים הניתנים לאיסוף, ניתוח ועיבוד, אשר לאחר מכן מומרצים למידע ומיושמים כצורה חדשה של ערך כלכלי, חברתי ופוליטי. המונח נכנס לשיח האקדמי והציבורי בשנת 2013, בעיקר בעקבות עבודתם של קנת' קוקייר וויקטור מאייר־שנברגר, שעסקו בהשלכות של ביג דאטה על קבלת החלטות, ניהול וארגון חברתי.Cukier, K., & Mayer-Schönberger, V. (2013). Big Data: A Revolution That Will Transform How We Live, Work, and Think. Houghton Mifflin Harcourt. https://www.hmhbooks.com/shop/books/Big-Data/9780544002692

בעוד שבעבר נאספו נתונים בעיקר לצורכי מדידה סטטיסטית מוגבלת או תיעוד, הרי שכיום דאטאפיקציה מתבצעת בקנה מידה נרחב וחודרני הרבה יותר. התפתחות האינטרנט, הטלפונים החכמים, חיישנים, רשתות חברתיות ומערכות בינה מלאכותית מאפשרת להפוך כמעט כל פעולה אנושית – תנועה, תקשורת, העדפה, מצב בריאותי או התנהגות צרכנית – לנתון דיגיטלי בר־עיבוד.

 הבחנה בין דאטאפיקציה לדיגיטציה 
חשוב להבחין בין דיגיטציה לבין דאטאפיקציה. דיגיטציה מתייחסת להמרה של תוכן אנלוגי קיים – כגון ספרים, סרטים, תמונות או מסמכים – לפורמט דיגיטלי. לעומת זאת, דאטאפיקציה היא תהליך רחב ועמוק יותר, שבמסגרתו היבטים של המציאות שלא נתפסו בעבר כנתונים כלל, הופכים למדידים, ניתנים לניתוח ומוטמעים במערכות קבלת החלטות.

לדוגמה, בעוד שדיגיטציה של ספר הופכת טקסט מודפס לקובץ PDF, דאטאפיקציה של קריאה כוללת מעקב אחר זמן הקריאה, קצב הדפדוף, סימון קטעים והעדפות הקורא – נתונים המאפשרים ניתוח התנהגותי ויצירת ערך חדש.

 היבט אידאולוגי: דאטאיזם 
לדאטאפיקציה יש גם היבט אידאולוגי המכונה דאטאיזם. אידאולוגיה זו מבוססת על האמונה כי נתונים כמותיים יכולים לייצג את המציאות החברתית, ולעיתים אף באופן אובייקטיבי, מדויק או אמין יותר מפרשנות אנושית איכותנית.

על פי תפיסה זו, קבלת החלטות מבוססת־נתונים עדיפה על שיפוט אנושי אינטואיטיבי, שכן היא נשענת על דפוסים סטטיסטיים, חיזוי והצלבת מאגרי מידע רחבים. עם זאת, חוקרים רבים מצביעים על כך שגם נתונים אינם נייטרליים: הם נאספים בהקשרים חברתיים מסוימים, משקפים הטיות מבניות, ולעיתים מחזקים אי־שוויון קיים.

 מדיה חברתית ותקשורת 
אחת הדוגמאות הבולטות לדאטאפיקציה היא פעילות ברשתות חברתיות. פלטפורמות כגון טוויטר, פייסבוק ואינסטגרם מבצעות דאטאפיקציה של מחשבות, רגשות, קשרים חברתיים ודפוסי תקשורת. לייקים, שיתופים, תגובות וזמן צפייה נאספים ומנותחים לצורכי פרסום ממוקד, חיזוי התנהגות והשפעה על דעת קהל.

 סביבה בנויה ועיצוב 
בתחום האדריכלות, התכנון העירוני והעיצוב, דאטאפיקציה מאפשרת חיבור בין נתונים פיזיים וחברתיים לבין תוצרים מוחשיים. חיישנים עירוניים, מערכות תחבורה חכמות ומודלים חישוביים מאפשרים תכנון מבוסס־נתונים של מבנים, שכונות ותשתיות, תוך אופטימיזציה של יעילות אנרגטית, זרימת תנועה וחוויית משתמש.

 השפעות מרכזיות 
 בריאות ורפואה 
הדאטאפיקציה של תחום הבריאות מתרחשת במספר רמות:Hargrave, K. (2022). The Three D Transformation of Forced Migration Management. Communication, Culture and Critique, 15(2), 157–175. https://academic.oup.com/ccc/article/15/2/157/6577090

מחקר רפואי ובריאות הציבור – שימוש במאגרי נתונים רחבי היקף, ביובנקים ומאגרי מידע ממשלתיים לצורכי מחקר אפידמיולוגי וחיזוי תחלואה.
שירותי בריאות קליניים – ניטור רציף של מטופלים באמצעות חיישנים לבישים או מושתלים, רפואה מרחוק ורפואה מותאמת אישית המבוססת על נתונים גנטיים והתנהגותיים.
טיפול עצמי – בדיקות גנטיות ישירות לצרכן, אפליקציות כושר, שעונים חכמים ורשתות חברתיות בנושאי בריאות, המאפשרים לאנשים לנהל את בריאותם באמצעות נתונים.

 משאבי אנוש ותעסוקה 
בתחום משאבי האנוש, דאטאפיקציה משמשת לזיהוי מועמדים, הערכת ביצועים וניהול עובדים. נתונים הנאספים מטלפונים ניידים, אפליקציות, פלטפורמות מקצועיות ומדיה חברתית משמשים לניתוח אישיות, נטילת סיכונים והתאמה לתפקיד, ולעיתים נתפסים כתחליף למבחני אישיות מסורתיים.

 ביטוח, בנקאות ופיננסים 
חברות ביטוח ובנקים עושים שימוש נרחב בדאטאפיקציה לצורך הערכת סיכון. נתונים התנהגותיים, פיננסיים ולעיתים אף בריאותיים משמשים לחישוב פרמיות ביטוח, קביעת תנאי הלוואה והערכת הסבירות להחזר חוב. תהליכים אלו מעוררים דיון ציבורי בנוגע לשקיפות, פרטיות ואפליה.

 ניהול קשרי לקוחות (CRM) 
בתחום השיווק וניהול קשרי הלקוחות, דאטאפיקציה מאפשרת הבנה מעמיקה של דפוסי צריכה. ניתוח שפה, טון דיבור, התנהגות מקוונת והיסטוריית רכישות משמשים ליצירת חוויות מותאמות אישית, טריגרים שיווקיים ופרסום ממוקד.

 ביקורת ואתגרים 
לצד היתרונות הרבים של דאטאפיקציה, חוקרים ואנשי ציבור מצביעים על שורה של אתגרים וסיכונים חברתיים, אתיים ופוליטיים. אחד הנושאים המרכזיים הוא סוגיית הפרטיות. איסוף מתמשך של נתונים אישיים, לעיתים ללא מודעות מלאה של המשתמשים, מעלה חששות מפני פיקוח יתר, דליפות מידע ושימושים משניים בנתונים מעבר למטרות המקוריות שלשמן נאספו.

אתגר נוסף הוא שקיפות אלגוריתמית. מערכות מבוססות־נתונים רבות פועלות באמצעות אלגוריתמים מורכבים, אשר אופן פעולתם אינו תמיד מובן למשתמשים ואף לא למקבלי ההחלטות עצמם. מצב זה עלול להקשות על ביקורת ציבורית, ערעור החלטות אוטומטיות וזיהוי הטיות מערכתיות.Cukier, K., & Mayer-Schönberger, V. (2013).

בנוסף, קיימת ביקורת על מה שמכונה "אובדן הקשר" – מצב שבו נתונים כמותיים מחליפים הבנה איכותנית ומורכבת של מציאות חברתית. הסתמכות יתר על מדדים מספריים עלולה לצמצם תהליכי קבלת החלטות ולהתעלם מהיבטים תרבותיים, רגשיים או מוסריים שאינם ניתנים למדידה בקלות.

 היבטים משפטיים ורגולטוריים 
התרחבות תהליכי הדאטאפיקציה הובילה להתפתחות רגולציה חדשה במדינות רבות. חקיקה בתחום הגנת הפרטיות, כגון תקנות הגנת המידע באיחוד האירופי (GDPR), נועדה להסדיר את אופן איסוף הנתונים, עיבודם ושמירתם, ולהעניק לאזרחים זכויות רחבות יותר בנוגע למידע האישי שלהם.European Union. General Data Protection Regulation (GDPR). https://gdpr-info.eu/

עם זאת, יש הטוענים כי רגולציה מתקשה להדביק את קצב ההתפתחות הטכנולוגית, וכי פערים בין מדינות יוצרים אי־אחידות באכיפה ובסטנדרטים של הגנה על נתונים.

 במגזרים שונים 
 חינוך 
בתחום החינוך, דאטאפיקציה תופסת מקום הולך וגדל. מערכות ניהול למידה, פלטפורמות דיגיטליות וכלי הערכה מקוונים אוספים נתונים על התקדמות תלמידים, סגנונות למידה ודפוסי השתתפות. נתונים אלו משמשים לפיתוח למידה מותאמת אישית, זיהוי תלמידים בסיכון ושיפור תהליכי הוראה.

עם זאת, הביקורת בתחום זה מתמקדת בחשש מהפיכת תלמידים ל"אובייקטים מדידים" בלבד, תוך התעלמות מהיבטים רגשיים וחברתיים של תהליך הלמידה.

 פוליטיקה 
גם הזירה הפוליטית מושפעת באופן נרחב מתהליכי דאטאפיקציה. מפלגות, גופים ממשלתיים וחברות ייעוץ פוליטי משתמשים בניתוח נתונים רחבי היקף לצורך מיפוי עמדות ציבוריות, חיזוי דפוסי הצבעה והתאמת מסרים פוליטיים לקהלי יעד שונים. נתונים הנאספים מרשתות חברתיות, סקרים מקוונים ומקורות מידע ציבוריים מאפשרים קמפיינים פוליטיים ממוקדים, המבוססים על פרופילים דמוגרפיים והתנהגותיים.

שימוש זה בדאטאפיקציה מעורר דיון נרחב בנוגע להשפעתה על תהליכים דמוקרטיים. מצד אחד, נטען כי ניתוח נתונים תורם להגברת המעורבות האזרחית ולהבנה טובה יותר של צורכי הציבור. מצד אחר, קיימים חששות מפני מניפולציה של דעת קהל, הפצת מידע מטעה והעמקת פערים בין קבוצות אוכלוסייה בעלות נגישות שונה למידע.

 תרבות 
בתחום התרבות, דאטאפיקציה משפיעה על אופן יצירת התוכן, הפצתו וצריכתו. פלטפורמות סטרימינג, רשתות חברתיות ואתרי חדשות אוספים נתונים על העדפות צפייה, קריאה והאזנה, ומשתמשים בהם לצורך המלצות מותאמות אישית. תהליכים אלו משפיעים על חשיפה לתכנים, על מגוון תרבותי ועל יחסי הכוח בין יוצרים, פלטפורמות וצרכנים.

חוקרים מצביעים על כך שדאטאפיקציה תרבותית עשויה להוביל להעדפת תכנים פופולריים או "מדידים" יותר, על חשבון יצירה ניסיונית או שולית, ובכך להשפיע על הדינמיקה התרבותית והחברתית.

 כלכלה 
בזירה הכלכלית, דאטאפיקציה מהווה בסיס להתפתחותם של מודלים עסקיים חדשים. חברות טכנולוגיה רבות מבססות את פעילותן על איסוף, ניתוח ומסחור של נתונים, כאשר מידע על משתמשים נתפס כמשאב כלכלי מרכזי. כלכלת הנתונים משפיעה על שווקים, על תחרות בין חברות ועל יחסי עבודה, ומעלה שאלות בנוגע לבעלות על נתונים וחלוקת ערך.

חלק מהחוקרים טוענים כי דאטאפיקציה תורמת לריכוזיות כלכלית, מאחר שחברות בעלות גישה למאגרי נתונים גדולים נהנות מיתרון תחרותי משמעותי.

גם הזירה הפוליטית מושפעת מתהליכי דאטאפיקציה. ניתוח נתונים רחבי היקף מאפשר קמפיינים פוליטיים ממוקדים, חיזוי דפוסי הצבעה והשפעה על דעת קהל באמצעות מסרים מותאמים אישית. תהליכים אלו מעלים שאלות בנוגע לדמוקרטיה, מניפולציה ושוויון בגישה למידע.

דאטאפיקציה היא תהליך רחב־היקף המשנה את האופן שבו חברות מודרניות מבינות, מודדות ומנהלות מציאות חברתית, כלכלית ופוליטית. לצד הפוטנציאל לייעול, חדשנות וקבלת החלטות מושכלת יותר, היא מציבה אתגרים משמעותיים בתחום האתיקה, הפרטיות והמשפט. הבנת תהליכי הדאטאפיקציה והשלכותיהם מהווה תנאי מרכזי לדיון ציבורי מושכל בעידן הדיגיטלי.

הערות שוליים

קטגוריה:מדידה
קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:כריית מידע