שוק הלימונים

שוק הלימונים (באנגלית: The Market for Lemons) הוא מונח בכלכלה המתאר כשל שוק הנובע ממידע א-סימטרי בין קונים למוכרים. המונח נטבע בעקבות מאמרו הידוע של הכלכלן ג'ורג' אקרלוף משנת 1970, שכותרתו "The Market for 'Lemons': Quality Uncertainty and the Market Mechanism" (שוק ה'לימונים': אי-ודאות האיכות ומנגנון השוק).

המאמר מציג כיצד פערי מידע על איכות המוצר עלולים להביא לקריסת שווקים, גם כאשר קיימים מוכרים של מוצרים איכותיים וקונים המעוניינים לרכוש אותם. עבודתו של אקרלוף נחשבת לאבן דרך בתאוריה הכלכלית המודרנית, ובמיוחד בתחום כלכלת המידע.

 רקע 
בכל שוק שבו קיימים הבדלים באיכות בין מוצרים, ייתכן מצב שבו המוכרים מחזיקים במידע טוב יותר על איכות המוצר מאשר הקונים. כאשר הקונים אינם יכולים להבחין בין מוצר איכותי לבין מוצר נחות, הם נוטים להציע מחיר ממוצע המשקף את איכות השוק הכללית.

במונח "לימון" (lemon) משתמשים בארצות הברית לתיאור מוצר פגום או נחות, במיוחד בהקשר של מכוניות משומשות. בהקשר הכלכלי, "לימון" מייצג מוצר באיכות נמוכה שהקונה אינו יכול לזהות מראש.

 המאמר המקורי 
המאמר של אקרלוף פורסם בשנת 1970 בכתב העת Quarterly Journal of Economics. במאמר זה הדגים אקרלוף כיצד חוסר ודאות באשר לאיכות המוצר יכול לגרום לכך שמוצרים איכותיים ייעלמו מהשוק, תהליך הידוע כברירה שלילית.

בדוגמה המפורסמת של שוק המכוניות המשומשות, קיימים:
 מוכרים של מכוניות איכותיות ("טובות")
 מוכרים של מכוניות נחותות ("לימונים")
 קונים שאינם יכולים להבחין בין שני הסוגים לפני הרכישה

הקונים מוכנים לשלם מחיר שמשקף את האיכות הממוצעת של כלל המכוניות בשוק. כתוצאה מכך, מוכרי המכוניות האיכותיות אינם מקבלים תמורה הוגנת ומעדיפים לצאת מהשוק, מה שמוריד עוד יותר את האיכות הממוצעת ומוביל ליציאה הדרגתית של מוצרים טובים.

 טענת הליבה 
הטענה המרכזית של אקרלוף היא כי:
 אי־ודאות לגבי איכות, בשילוב עם מידע א-סימטרי, עלולה להוביל להיעלמות מוחלטת של שווקים מסוימים.

תוצאה זו מנוגדת לאינטואיציה הקלאסית של כלכלת שוק, שלפיה שווקים תחרותיים מובילים להקצאה יעילה של משאבים.

 השלכות 
התובנות ממאמר זה יושמו בתחומים רבים, ובהם:
 שוק הביטוח
 שוק העבודה
 שוק ההון
 מימון
 חינוך
 רפואה

לדוגמה, בשוק הביטוח, מבוטחים בעלי סיכון גבוה נוטים יותר לרכוש ביטוח, מה שעלול להעלות את הפרמיות ולדחוק החוצה מבוטחים בסיכון נמוך.

 מנגנוני תיקון 
המאמר מציע מספר מנגנונים שיכולים לצמצם את בעיית א-סימטריית המידע:
 אחריות (Warranty)
 מוניטין
 הסמכה ורישיונות
 איתותים (Signaling)
 רגולציה ממשלתית

 השפעה 
המאמר נחשב לאחד החשובים בכלכלה המודרנית והיווה בסיס להתפתחות תחום כלכלת המידע. בשנת 2001 זכה אקרלוף בפרס נובל לכלכלה (יחד עם מייקל ספנס וג'וזף שטיגליץ) על תרומתו לניתוח שווקים עם מידע א-סימטרי.

 ראו גם 
 מידע אסימטרי
 מוניטין

הערות שוליים

 קישורים חיצוניים 
 המאמר המקורי ב־JSTOR

קטגוריה:כלכלה