תקשורת פילים

תקשורת פילים מתבצעת באמצעות מגע, תצוגות חזותיות, קולות, ויברציות סיסמיות וכימיקלים סמיוכימיים.

 מגע 
ממוזער|פיל (Loxodonta africana) טקס הזדווגות מורכב, פארק הפילים אדו, דרום אפריקה
פילים בודדים מברכים זה את זה על ידי ליטוף או עטיפת חדקיהם, גם במהלך תחרות מתונה. פילים מבוגרים יותר משתמשים במכות, בעיטות ודחיפות על החדק כדי להעניש את הצעירים. פילים בכל גיל ומין נוגעים בפה, בבלוטות הרקה ובאיברי המין של הפילים האחרים במיוחד במהלך פגישות או כשהם נרגשים. זה מאפשר להם לקלוט רמזים כימיים. מגע חשוב במיוחד לתקשורת בין אם לגור. בזמן תנועה, אימהות פילים נוגעות בגוריהן עם החדק או הרגליים שלהן כשהן זו לצד זו או עם הזנבות שלהן אם הגור מאחוריהן. אם הגור רוצה לנוח, הוא ילחץ על רגליה הקדמיות של אימו וכאשר הוא רוצה לינוק, הוא ייגע בחזה או ברגלה.

 חזותי 
תצוגות חזותיות מתרחשות בעיקר במצבים תחרותיים. פילים ינסו להיראות מאיימים יותר על ידי הרמת ראשיהם ופתיחת אוזניהם. הם עשויים להוסיף גם נידוף ראשיהם ונקישת אוזניהם, כמו גם זריקת אבק וצמחייה.  פילים נרגשים עשויים להרים את חדקם. פילים כנועים יורידו את ראשיהם ואת חדקם, וכן ישטחו את אוזניהם כנגד צווארם, בעוד שאלו הפעילים ימקמו את אוזניהם בצורת V.

 קולי 
פילים מפיקים מספר צלילים, בדרך כלל דרך הגרון, אם כי חלקם עשויים להיות מושפעים מהחדק. הקריאה הידועה ביותר היא עין חצוצרה, אשר נעשית על ידי נשיפה דרך החדק. חצוצרה נעשית בזמן התרגשות, מצוקה או תוקפנות. פילים נלחמים עשויים לשאוג או לצווח, ופילים פצועים עשויים לצעוק.

פילים אסייתים תועדו כשהם משמיעים שלושה צלילים בסיסיים: נהמות, חריקות ונחירות. נהמות בצורתן הבסיסית משמשות לתקשורת למרחקים קצרים. במהלך עוררות קלה, נהמות מהדהדות בחדק והופכות לרשרושים, בעוד שבתקשורת למרחקים ארוכים הן מתגברות לשאגות. נהמות בתדר נמוך הן אינפרא-קוליות ונשמעות בהקשרים רבים. חריקות מגיעות בשתי צורות; ציוץ וחצוצרות. ציוץ מורכב מחריקות קצרות מרובות ומסמן קונפליקט ועצבנות. חצוצרות הן חריקות ארוכות יותר עם עוצמה מוגברת המופקות במהלך עוררות קיצונית. נחירות מסמנות שינויים בפעילות ועלייה בעוצמה במהלך עוררות קלה או חזקה. במקרה האחרון, כאשר פיל מקפץ את קצה החדק הוא משמיע רעש כתוצאה מקפיצותיו המשמשים כתצוגות איום.

 תקשורת אינפרא-קולית 
פילים יכולים להפיק קריאות אינפרא-קוליות המופיעות בתדרים נמוכים מ-20 הרץ. קריאות אלה חשובות, במיוחד לתקשורת למרחקים ארוכים, הן אצל פילים אסייתים והן אצל פילים אפריקאים. אצל פילים אסייתים, קריאות אלו בתדירות של 14–24 הרץ, עם רמות לחץ קול של 85–90 dB ונמשכים 10–15 שניות. בעקב פילים אפריקאים, קריאות נעות בין 15 ל-35 הרץ עם רמות לחץ קול גבוהות עד 117 dB, מה שמאפשר תקשורת לאורך קילומטרים רבים, עם טווח מקסימלי אפשרי של כ .
שמאל|ממוזער| רעם בתדר נמוך שזוהה באמצעות מצלמה אקוסטית.
בפארק הלאומי אמבוסלי זוהו מספר קריאות אינפרא-קוליות שונות: :
 קריאות ברכה - נפלטות על ידי נקבות בוגרות מקבוצת משפחה שהתאחדו לאחר שהיו נפרדות במשך מספר שעות.
 קריאת קשר - צלילים רכים ולא מווסתים הנשמעים על ידי פיל שהופרד עד  מהקבוצה.
 קריאת תשובה – נעשית בתגובה לקריאת הקשר; מתחילה בקול רם, אך מתרככת לקראת הסוף.
 קריאת "בואו נלך" - רעם רך שנפלט מהמטריארכית כדי לאותת לשאר חברי העדר שהגיע הזמן לעבור למקום אחר.
 רעם מוסת' – רעם פועם ייחודי בתדר נמוך הנפלט על ידי זכרי מוסת' (הכונה "אופנוע").
 מקהלה נשית - מקהלה מאופננת בתדר נמוך, המופקת על ידי מספר פילות בתגובה לרעם חרישי.
 קריאת פוסט-קומפולציה - משמיעה פילה ייאומית לאחר ההזדווגות.
 מהומה בזמן ההזדווגות - קריאות התרגשות שמשמיעה פילה לאחר שהיא הזדווגה.

 שמות והכרה 
באמצעות למידת מכונה, הוצעה ההנחה בשנת 2024 כי פילים משתמשים בשמות פרטיים. מחקר שפורסם ב-Nature Ecology and Evolution הראה כי פילים קוראים זה לזה בשמם ומגיבים כשהם שומעים אחרים קוראים בשמם. חוקרים ניתחו מאות קריאות פילים שהוקלטו במשך יותר משנה בקניה, תוך שימוש בלמידת מכונה כדי לזהות צלילים ספציפיים שמשמיעים פילים כשהם קוראים זה לזה. כאשר הושמעו קריאות מוקלטות, פילים הגיבו לצליל חבריהם או בני משפחתם שקראו בשמם על ידי קריאה חזרה או תנועה לעבר הדובר. התנהגות זו מרמזת כי פילים עשויים להיות מסוגלים לחשיבה מופשטת ובעלי אוצר מילים המשתרע מעבר לשמות. הוצע כי מחקר זה עשוי לאפשר לבני אדם לתקשר ישירות עם פילים בעתיד, ואולי להזהיר אותם מפני סכנות כמו ציידים לא חוקיים.

 אנטומיה של מערכת הקול 
גרון הפיל הוא הגדול ביותר הידוע בקרב יונקים. קמטי הקול ארוכים ומחוברים קרוב לבסיס האפיגלוטיס. בהשוואה בין מיתרי הקול של פיל לאלו של אדם, נראה כי מיתרי הקול של פיל ארוכים יותר, עבים יותר ובעלי שטח חתך גדול יותר. בנוסף, הם מוטים ב-45 מעלות וממוקמים קדימה יותר ממתירי הקול של אדם. מניסויים שונים, הוכח כי גרון הפיל מייצר תופעות ויברציה שונות ומורכבות. במצבים של חיים, תופעות אלו יכולות להיות מופעלות כאשר מיתרי הקול ודרכי הקול פועלים זה בזה כדי להעלות או להוריד את התדר הבסיסי.

אחת מתופעות הוויברציה המתרחשות בתוך הגרון היא גלי AP (קדמי-אחורי) וגלי PA מתחלפים, אשר מתרחשים עקב סידור הגרון יוצא הדופן. ניתן לאפיין זאת על ידי דפוס הפתיחה/סגירה הייחודי של הגלוטל. כאשר קנה הנשימה נמצא בלחץ של כ-6 קילו-פסקל, מתחילה הפקת קול בגרון ורקמת הגרון מתחילה לרטוט בכ-15 קילו-פסקל. מנגנוני הפקת קול בתדרים מסוימים דומים לאלה של בני אדם ויונקים אחרים ורקמות הגרון נתונות לתנודות עצמאיות. שני מאפיינים ביומכניים יכולים להפעיל דפוסי גלים נעים אלה, שהם תדר בסיסי נמוך ותדר במיתרי הקול, מה שמגביר את המתח האורכי.

 ססמיקה 
פילים ידועים כמתקשרים עם סייסמיים, רעידות הנוצרות מפגיעות על פני הקרקע או גלים אקוסטיים הנעים דרכם. נראה שהם מסתמכים על עצמות הרגליים והכתפיים שלהם כדי להעביר את האותות לאוזן התיכונה. כאשר הם מזהים אותות סייסמיים, בעלי החיים נשענים קדימה ומניחים משקל רב יותר על רגליהם הקדמיות הגדולות יותר; זה ידוע כ"התנהגות קיפאון". לפילים יש מספר התאמות המתאימות לתקשורת סייסמית. כריות הכריות של כפות הרגליים מכילות קשרים סחוסיים ויש להן דמיון לשומן האקוסטי שנמצא ביונקים ימיים כמו לווייתני שיניים וסירניאנים. שריר ייחודי דמוי סוגר סביב תעלת האוזן מכווץ את המעבר, ובכך מדכא אותות אקוסטיים ומאפשר לחיה לשמוע אותות סייסמיים נוספים.

נראה כי פילים משתמשים בסייסמיים למספר מטרות. ריצה או הסתערות מדומה יכולים ליצור אותות סייסמיים שניתן לשמוע למרחקים גדולים. כאשר מזהים את הסייסמיים של קריאת אזעקה המאותתת על סכנה מטורפים, פילים נכנסים לתנוחת הגנה וקבוצות משפחתיות מתאספות יחד. צורות גל סייסמיות הנוצרות על ידי תנועה נראות כמעבירות מרחקים של עד  בעוד שאלו שמקורם בקולות נוסעים .

 סמיו-כימיקלים 
פילים יכולים גם לתקשר באמצעות חוש הריח וסמיוכימיקלים. הפרשת סמיוכימיקלים יכולה להתרחש דרך צואה ושתן כמו גם דרך בלוטת הזיעה, מבנה שמקורו בבלוטות הזיעה וממוקם משני צידי ראשם של פילים זכרים ונקבות. החומר המופרש על ידי פילים זכרים מבלוטות הזיעה שלהם במהלך הזיעה מכיל כימיקלים רבים ונראה שהוא מעניין נקבות. פילים עשויים לחקור ולגלות סמיוכימיקלים דרך איבר האף הוומרונאלי (VNO). פילים עשויים לעבור מספר שלבים של חקירת ריח של משטח בעזרת חדקם לפני שהם מכניסים את קצהו לפיהם כדי לגעת בחלק הקדמי של החיך הקשה שלהם ובכך להעביר סמיוכימיקלים ל-VNO.

 הערות שוליים 

קטגוריה:פילים
קטגוריה:תקשור בעלי חיים