מארי אנטואנט עם ורד

מארי אנטואנט עם ורד הוא ציור שמן על בד משנת 1783 מאת אליזבט ויז'ה-לה ברן, ציירת החצר של מלכת צרפת. היצירה מתארת את מארי אנטואנט בלבוש אריסטוקרטי צרפתי מן המחצית השנייה של המאה ה־18, והיא נוצרה כדיוקן מתקן לאחר ביקורת ציבורית חריפה שעורר דיוקן קודם של המלכה שהוצג בסלון של פריז באותה שנה. הוא נמצא באוסף ארמון ורסאי. נכון לנובמבר 2022, הוא תלוי בחדר האוכל של מוזיאון הטריאנון הקטן.

 הרקע ליצירה 
ממוזער|מארי אנטואנט בשמלת כימיז, דיוקן של המלכה משנת 1783 בשמלת "מוסלין" מאת לואיז אליזבת ויז'ה לה ברון
הציור צויר בשנת 1783 בידי אליזבט ויז'ה-לה ברן, בתקופה שבה שימשה כציירת החצר של מארי אנטואנט. היצירה נוצרה עשור לפני הוצאתם להורג של מארי אנטואנט ושל לואי השישה עשר בשנת 1793, ובמהלך שנים שבהן עסקה המלכה בעיצוב מודע של דימויה הציבורי באמצעות דיוקנאות רשמיים. ויז’ה־לה־ברן, שנולדה בפריז בשנת 1755, פעלה בשילוב סגנונות רוקוקו ונאו־קלאסיקה, והתקבלה לאקדמיה המלכותית לציור ולפיסול ב־31 במאי 1783 בהתערבות מלכותית.

הציור נוצר זמן קצר לאחר דיוקן קודם של המלכה, "Marie Antoinette in a Chemise Dres", שהוצג בסלון של פריז ונתקל בביקורת ציבורית חריפה בשל הלבוש הבלתי פורמלי שבו הוצגה המצוירת. הדיוקן עורר תגובות שליליות, ובהן אמירה כי ראוי היה לכנותו „צרפת לבושה כאוסטריה, נאלצת לכסות את עצמה בקש“. בעקבות הסערה הוסר הדיוקן הקודם, ובמקומו הוצגה יצירה זו, שבו הוחלף הלבוש לייצוג שנתפס כהולם יותר את מעמדה המלכותי ואת זהותה הצרפתית של המלכה.

הוורד המופיע בציור משתלב במסורת רחבה של הופעת ורדים בדימויה החזותי של מארי אנטואנט, שהייתה קשורה בקשר הדוק לגני ורסאי והפטי טריאנון. ורדים הופיעו בגנים שטופחו ביוזמתה, בעיצוב חללי מגוריה ובדיוקנאותיה, והועלו כסמל אפשרי למוצאה האוסטרי וכן כסמל בעל משמעויות דתיות נוצריות, ובהן רעיונות של תחייה, טוהר ויופי. במיתולוגיה יוחס לוורד קשר לאהבה, פוריות ויופי, והופעתו בציור משתלבת במכלול סמלים שהקיפו את דמותה של המלכה בשנותיה האחרונות שלפני המהפכה.

 תיאור היצירה 
בציור מתוארת מארי אנטואנט בדמות דיוקן תלת־רבעי, לבושה שמלת חצר צרפתית (robe à la française) בגוון כחול־אפרפר, האופיינית לנשות האצולה הצרפתית בשלהי המאה ה־18. השמלה בנויה ממחוך מהודק המעוטר ב־stomacher, וקפלים כפולים משני צדי התפר האחורי המרכזי היוצרים נפח מודגש בחלקה האחורי. היא נלבשת מעל חצאית תחתית מאותו בד, ומעוטרת בתחרה לאורך המחוך, החצאית העליונה וקו המחשוף הנמוך. בחזית השמלה משולב סרט פסים גדול המדגיש את מרכז הדמות.

אנטואנט עונדת תכשיטי פנינים עשירים, ובהם מחרוזת פנינים דו־שכבתית ושני צמידי פנינים תלת־שכבתיים על כל אחד מפרקי ידיה. בקצות השרוולים משולבים עיטורי תחרה רפויים ורכים. על ראשה כיסוי ראש לבן ושקוף המעוטר בנוצות גדולות, ככל הנראה של יען, ושערה אסוף לאחור, מפודר באפור ומעוצב בנפח מודגש, עם תלתלים המשתפלים עד הכתפיים, בהתאם לאופנת התסרוקות של שנות השמונים של המאה ה־18. המלכה מחזיקה בידה ורד, המשמש מרכיב חזותי מרכזי בקומפוזיציה.

 פרשנות 
הציור נוצר בעקבות הביקורת החריפה שעורר הדיוקן הקודם של המלכה, "מארי אנטואנט בשמלת כימיז", שהוצג בסלון של פריז ונתפס כפוגע בכבודה בשל הלבוש הבלתי פורמלי. החלפת הדיוקן נועדה להציב את דמות המלכה במסגרת ייצוגית התואמת את כללי החצר, באמצעות לבוש רשמי, תכשיטים וסגנון שנועדו להדגיש מלכותיות וזהות צרפתית.

הצבת מארי אנטואנט עם ורד לצד הדיוקן הקודם במסגרת תערוכה רטרוספקטיבית הדגישה את הפער בין שני הייצוגים: מעבר מדמות נגישה ובלתי מחוכת לדמות מרוחקת יותר, לבושה משי אפור ובעלת הופעה מוקפדת. החזקת אותו ענף ורדים בשני הציורים יוצרת רצף חזותי, אך גם מדגישה את שינוי המסר והעמדת הדמות.

הוורד המופיע בציור משתלב במסורת רחבה של שימוש בפרח זה בדימויה של מארי אנטואנט, בהקשר לגני ורסאי והפטי טריאנון שטופחו ביוזמתה. הופעת הוורד נקשרה למוצאה האוסטרי של המלכה ולמשמעויות דתיות נוצריות שונות, ובהן רעיונות של תחייה, טוהר ויופי, וכן למסורות מיתולוגיות שייחסו לוורד קשר לאהבה ולפוריות.

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:ציורים מהמאה ה-18
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:מארי אנטואנט
קטגוריה:דיוקנאות נשים
קטגוריה:תיאורים תרבותיים של מארי אנטואנט
קטגוריה:ציורי פרחים