כלכלת הונגריה

כלכלת הונגריה היא כלכלה מעורבת ומתפתחת. נכון לשנת 2024, הונגריה היא הכלכלה ה-55 בגודלה במונחי תוצר מקומי גולמי, ובמקום ה-46 במדד הפיתוח האנושי נכון לשנת 2023. הונגריה היא היצואנית ה-35 בגודלה בעולם, עם ייצוא בשווי 167.91 מיליארד דולר.

 רקע 
כלכלת הונגריה מרוכזת במידה רבה בתחום ייצור האלקטרוניקה, כלי רכב וטכנולוגיות מידע ותקשורת, בין היתר בזכות תחרותיות במחירי כוח העבודה. בשנת 2023 משכה הונגריה השקעות חוץ ישירות (FDI) בסך 5.9 מיליארד דולר, סכום הנמוך מהממוצע בשנים הקודמות, בעיקר בשל עליית האינפלציה העולמית והאטה כלכלית אחרי 2022. רוב ההשקעות הגיעו ממדינות החברות באיחוד האירופי. בשנת 2024 ביקרו בהונגריה כ-8.7 מיליון תיירים זרים, אשר הניבו לכלכלה ההונגרית כ-1.05 טריליון פורינט (3.18 מיליארד דולר).

 היסטוריה 
 לאחר מלחמת העולם השנייה 
לפני מלחמת העולם השנייה, כלכלת הונגריה הייתה מרוכזת במידה רבה בתחום החקלאות. בשנת 1948, מדיניות תיעוש כפויה המבוססת על עקרונות סובייטים שינתה את אופיה הכלכלי של המדינה. מדיניות כלכלה מרוכזת יצרה תחילה מיליוני מקומות עבודה חדשים בתעשייה, ולאורך השנים גם בסקטור השירותים. למרות שהמודרניזציה הכלכלית בסגנון סובייטי יצרה צמיחה מהירה, היא התבססה על דפוס מבני מתחילת המאה ה-20 ועל טכנולוגיה מיושנת. התעשיות הכבדות כגון ברזל, פלדה והנדסה קיבלו את העדיפות הגבוהה ביותר, בעוד שתשתיות מודרניות, שירותים ותקשורת הוזנחו. טכנולוגיות חדשות ותעשיות היי-טק לא היו מפותחות מספיק והושפעו עוד יותר על ידי הגבלות מערביות על יצוא טכנולוגיה מודרנית לגוש המזרחי.

בשנת 1956, פרץ המרד ההונגרי בעקבות השפעתה הרבה של ברית המועצות בהונגריה, ובדרישה לרפורמות ושינוי שיטת המשטר במדינה. הסובייטים נענו לדרישת המפגינים להציב את הפוליטיקאי ההונגרי אימרה נאג' בראשות הממשלה. ממשלתו של נאג' התכוונה לקדם רפורמות, ביניהן רפורמה כלכלית שתאפשר לחקלאים הונגרים להיות בעלי האדמות שלהם, ולא הממשלה. בעקבות כוונתו של נאג' לסגת גם מברית ורשה, הסובייטים פלשו להונגריה, והמרד נכשל ודוכא כאשר הכוחות הסובייטים נכנסו לבירה בודפשט כ-19 ימים לאחר תחילת המרד.

 הרפורמות הכלכליות 
בתגובה להאטה בצמיחה הכלכלית של המדינה, הממשלה הציגה את המנגנון הכלכלי החדש (NEM)  בשנת 1968. המנגנון הכלכלי החדש יישם רפורמות אשר קידמו את המדינה לעבר כלכלת שוק כדי לייעל את התנהגותם של המפעלים הממשלתיים של הונגריה. הרפורמה גם אפשרה את הופעתם של עסקים פרטיים. עד סוף שנות השמונים, שליש מהתוצר המקומי הגולמי (GDP) של הונגריה – כמעט 60% מהשירותים ויותר מ־75% מהבנייה – נוצר על ידי עסקים פרטיים.

בשנת 1982 הצטרפה הונגריה לקרן המטבע הבין-לאומית מבלי להתייעץ עם הסובייטים על מנת לקבל הלוואות נוספות, אך העלייה המתמדת ברמת החיים בשני העשורים הקודמים לא יכלה להישמר, והכלכלה לא יכלה עוד לעמוד בביקוש הצרכני (נסיעות, מוצרי צריכה), והמערכת נזקקה לרפורמות נוספות. לכן, מאותה השנה הותר להקים עסקים קטנים המשתמשים במשאבי חברה, כלומר קהילות עבודה כלכליות במפעלים בבעלות המדינה, ובכך לספק לעובדים הכנסה נוספת מחוץ לשעות העבודה הרשמיות. משנת 1984 הוכנה סדרה של צעדים להכנסת תנאי שוק למערכת, במטרה לבנות כלכלת שוק המבוססת על בעלות מעורבת. אלה כללו את חוק פשיטת הרגל, מס אישי ומס הכנסה וארגון מחדש של מערכת הבנקאות כולה.

בשנת 1990, לאחר שהונגריה נטשה את המערכת החד מפלגתית הקומוניסטית ואימצה מערכת דו-מפלגתית, זכה ראש הממשלה מגוש המרכז-ימין יוז'ף אנטל בבחירות הראשונות במדינה. בשנים 1990–1994 החלה ממשלתו ברפורמות שוק באמצעות צעדים לשחרור הסחר של המדינה, מערכת מס מחודשת ומערכת בנקאות מבוססת שוק. עם זאת, עד 1994, עלויות ההוצאות העודפות של הממשלה וההפרטה המהוססת הפכו גלויות לעין. מאז, המגזר הממשלתי נוטה להוצאות גירעון גבוהות, לעיתים קרובות לפני בחירות לאומיות. סדרה של רפורמות סייעה להשתלט על כך, ופתיחותה המוקדמת של הונגריה להשקעות זרות ישירות (FDI) הובילה לתקופה מתמשכת של צמיחה גבוהה וסייעה להונגריה למשוך השקעות זרות רבות בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21.

 המאה ה-21 
בשנת 2005, ועל אף הצמיחה הכלכלית הרבה של הונגריה בעקבות הרפורמות הכלכליות במדינה, החוב הציבורי של המדינה היה הגבוה ביותר ממדינות השווקים המתעוררים, ועמד על 65.3% מהתמ"ג, מה שמיקם את כלכלת הונגריה בנקודת חולשה בתקופה שקדמה למשבר הכלכלי העולמי בשנת 2008. אחד הגורמים העיקריים שהניעו את החוב החיצוני הגבוה היה שבנקים הונגריים לוו הלוואות בין-לאומיות רבות לפני 2008 והציעו הלוואות נקובות במטבע חוץ למשקי בית ולחברות כאחד. הלוואות במטבע חוץ משמעותן היו הצטברות של פוזיציית התחייבויות זרות גדולה ולא מגודרת במאזן של משקי בית וחברות. התחייבויות אלו היו משמעותיות במידה רבה כשפרץ המשבר, ובעקבות כך הונגריה הייתה המדינה הראשונה שביקשה סיוע מקרן המטבע הבין-לאומית. בסוף שנת 2008, אושרה חבילת סיוע ראשונית בסך 6.5 מיליארד אירו, כחלק מתוכנית סיוע רחבה בסך 20 מיליארד אירו, במטרה לייצב את כלכלת הונגריה ולהשיב את אמון המשקיעים במדינה.

בשנת 2011, ובעקבות המיתון הגדול והחוב הגבוה של המדינה, הכריזה הונגריה על תוכנית קלמן סל, במטרה לייצב את כלכלת המדינה, במסגרתה מספר נקודות עיקריות:
 תוקנה מערכת קצבאות הנכות (שיעור מקבלי קצבאות הנכות בהונגריה היה גבוה באופן חריג בהשוואה לאירופה, ועומד על יותר מ-2% מהתמ"ג בשנת 2008).
 תיקון מערכת הפרישה המוקדמת (צעדים כאלה היו קיימים במספר מקצועות, כולל משטרה וכבאות) ותמרוץ חזרתם של גמלאים מוקדמים לשוק העבודה.
 ארגון מחדש של תאגידי תחבורה ציבורית גדולים (רכבת הונגריה ותאגיד התחבורה הציבורית של בודפשט)
 ריכוזיות החינוך הציבורי, הורדת גיל לימוד חובה מ-18 ל-15 שנים.
 ארגון מחדש של ההשכלה הגבוהה, כולל צמצום דרמטי של ההשכלה הגבוהה במימון ציבורי.
 ארגון מחדש / צמצום תמיכה מביטוח לאומי עבור תרופות.
 הגבלת היכולת של רשויות מקומיות ליטול אשראי.
 הכנסת מערכת אגרה אלקטרונית חדשה בכבישים.

נכון לשנת 2024, הונגריה היא כלכלה פתוחה מאוד, כאשר היקף המסחר של המדינה (יצוא ויבוא) מהווה כ-157% מהתמ"ג של המדינה. המדינה אליה הייצוא הוא הגדול ביותר היא גרמניה, עם כ-25.2% מהייצוא של הונגריה. אחרי גרמניה, ממוקמת רומניה עם 5.4% מהייצוא, פולין עם כ-5.3% מהייצוא, איטליה עם 5.2% מהייצוא וסלובקיה עם 5% מכלל הייצוא של המדינה. הונגריה מייצאת כלי רכב במידה רבה, בנוסף למכונות חשמליות, מכונות וציוד לייצור חשמל, תרופות, מכשירי הקלטה, מוצרי תקשורת, מכונות משרדיות ומכונות עיבוד נתונים אוטומטיות.

 פיננסים 
תחת מערכת הבנקאות החד-שכבתית בסגנון הסובייטי, הבנק הלאומי גם הנפיק כסף וגם שלט במימון כלכלת הונגריה. החל משנת 1987, עברה הונגריה לעבר מערכת דו-שכבתית מוכוונת שוק, שבה הבנק הלאומי נותר הבנק המנפיק אך בה הוקמו בנקים מסחריים. השקעות זרות הותרו, והוקמו בנקים קונסורציומים (בבעלות זרה חלקית). בשנת 1990 הוקמה הבורסה לניירות ערך של בודפשט. בתחילת המאה ה-21, היו בה ארבע מחלקות מסחר: ניירות ערך, מניות, סחורות ונגזרים.

בשנת 2023, כמעט 67% מסקטור הבנקאות היה בשליטת גורמים מקומיים.

 תשתיות 
 תחבורה 
ממוזער|רכבת משא במחוז פשט, הונגריה
נכון לשנת 2025, בהונגריה קיימת תשתית של כבישים מהירים באורך של מעט פחות מ־2,000 קילומטרים. על פי ראש ממשלת הונגריה, ויקטור אורבן, "90% מההונגרים חיים במרחק של עד חצי שעה נסיעה מכביש מהיר", כאשר המטרה היא להעלות את השיעור ל־100% ולקצר את המרחק לכ־20 דקות נסיעה.

ניהול התחבורה הציבורית בהונגריה מופקד במידה רבה בידי המדינה. אורכה של התשתית המסילתית של הונגריה מגיע לכ-7,395 קילומטרים נכון לשנת 2024, ומתופעל ברובו על ידי ספקית השירותים הגדולה במדינה, רכבות הונגריה (מ.א.ב), שהיא חברה בבעלות ממשלתית בלעדית.

 אנרגיה 
ייצור החשמל בהונגריה מתבצע במידה רבה באמצעות אנרגיה גרעינית, המהווה כ־42% מכלל ייצור החשמל של המדינה נכון לשנת 2024. נוסף על אנרגיה גרעינית, כ־24% מהייצור מקורו באנרגיה סולארית, כ־18% מגז טבעי וכ־6% מפחם. בעשור האחרון חלה עלייה משמעותית בייצור החשמל מאנרגיה סולארית בהונגריה, כאשר היקף הייצור הסולארי יותר משילש את עצמו בין השנים 2020 ל־2024.

 סקטורים כלכליים 
הסקטור המשמעותי ביותר בכלכלה ההונגרית הוא סקטור השירותים, המהווה כ-62.5% מהתמ"ג ומעסיק כמעט 65% מכוח העבודה במדינה. סקטור התעשייה מהווה כ-22.7% מהתמ"ג ומעסיק כ-30% מכוח העבודה. סקטור החקלאות, שהיה הסקטור הכלכלי המרכזי במאה ה-20, התכווץ במהלך השנים וכיום מהווה כ-2.5% מהתמ"ג ומעסיק כ-6% מכוח העבודה.

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

*
הונגריה
הונגריה