שאול קמחי

שאול קמחי (נולד ב-22 בנובמבר 1948) הוא פרופסור אמריטוס באוניברסיטת קריית שמונה בגליל ופרופסור אורח בבית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטת תל אביב. בהכשרתו הוא פסיכולוג קליני מומחה המתרכז בתחום שיתוף הפעולה הרב לאומי לחוסן ומיטביות. משמש כיום כמנהל מדעי ראשי במרכז ResWell (שיתוף פעולה בין לאומי לחקר החוסן והרווחה) באוניברסיטת תל אביב, העוסק בנושאים אלה.

ביוגרפיה
שנים ראשונות
קמחי נולד למרדכי קמחי ולגיטה רונן וגדל בקיבוץ שמיר, למד בתיכון 'עיינות ירדן' וסיים אותו בשנת 1967. בשנים 1967–1970 שירת בצה"ל כסייר אוויר במודיעין פיקוד צפון, ובתום שירותו חזר להתגורר בשמיר. בשנים 1978–1980 כהן כמזכיר הקיבוץ.

לימודים אקדמיים והכשרה מקצועית
בין השנים 1972 - 1980 סיים קמחי לימודי תואר ראשון ושני בפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה. בשנים 1980 – 1985 התמחה בפסיכולוגיה קלינית בתחנת הקיבוצים לטיפול בילד ובמשפחה ובבית החולים "זיו" בצפת, והוסמך כפסיכולוג קליני מומחה. כן התמחה גם בטיפול בהיפנוזה, בטיפול משפחתי, קוגניטיבי, ובהנחיית קבוצות. במקביל פעל כפסיכולוג בתחנה לטיפול בילד ובמשפחה של הקיבוצים.

בשנים 1986 – 1990 התגורר בארצות הברית, שם השלים את לימודי התואר השלישי באוניברסיטת פאלו-אלטו בקליפורניה. עבודת הדוקטורט, אותה הציג בסיום לימודיו, עסקה בשינוי בתפיסת העצמי, הערכים, הרווחה והכוונה לחזור, בקרב אנשי קיבוצים שירדו מישראל לאמריקה.

קריירה אקדמית
בשנת 1991 חזר קמחי לישראל והחל ללמד פסיכולוגיה במכללה האקדמית תל-חי. הוא היה ממייסדי המרכז הרב-תחומי לחקר החוסן. בין השנים 2009-1997 קודם לדרגות מרצה, מרצה בכיר, פרופסור חבר ופרופסור מן המניין. בין השנים 2000–2005 עמד בראש הצוות שהכין את ההצעה להקמת חוג עצמאי לפסיכולוגיה במכללה (אושר בהמשך), ובשנים 2009–2015 כיהן כראש החוג לפסיכולוגיה במוסד זה..

במהלך הקריירה האקדמית במכללת תל חי, כיהן קמחי כחבר בכמה ועדות מקצועיות, ובהן ועדת הערעורים, רשות המחקר, וועדת הלסינקי והמועצה האקדמית העליונה. בשנת 2021 ייסד יחד עם פרופסור ברוריה עדיני, ראש החוג לניהול מצבי אסון וחירום בבית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטת תל אביב, את המרכז לשיתוף הפעולה הרב-לאומי לחוסן ומיטביות, וכיהן בו כמנהל מדעי ופרופסור אורח. בשנת 2023 הוזמן כחבר לוועדה של נאט"ו להכנת תוכנית לימודים בנושא החוסן –Resilience Reference Curriculum.

השתתפות פעילה בכנסים אקדמיים
קמחי השתתף כמרצה פעיל בכנסים אקדמיים רבים בישראל ומחוצה לה, ובחלקם שימש כנואם המרכזי. החשובים שבהם עסקו בנושאים כגון התמודדות עם מצבי לחץ וניתוח התנהגותי של מנהיגים (כגון יאסר ערפאת ובנימין נתניהו). בנוסף הרצה בשלל נושאים מגוונים, ביניהם התמודדות של בני נוער עם מלחמות וטרור, הפסיכולוגיה של הטרור, טרור המתאבדים הפלסטינים, דילמות מוסריות במצבי דחק, שירות בצוללות, משתנים דמוגרפיים כמנבאי התמודדות והתמודדות האוכלוסייה באוקראינה ובמדינות מזרח אירופה עם הפלישה הרוסית לאוקראינה. בשנת 2017 הרצה בכנס לביטחון אירופה בברלין,[5] בנושא חיזוק חיזוק כוחה וחוסנה של אירופה בהתמודדות עם איומים היברידיים.

בשנים 2018-2019 שימש כיועץ מיוחד למועצה לביטחון לאומי של מדינת גיאורגיה בנושאי חוסן. בשנת 2019 הרצה בכנס בוקרשט לביטחון שנערך בחסות נאט"ו, על חוסן מול איומים היברידיים ועל מה שניתן ללמוד בנושא ממחקרים שנערכו בישראל ומחוצה לה. באותה שנה הציג מחקרים בנושא התמודדות יישובי קו העימות עם האיום הביטחוני. בכנס שהתקיים בכנסת ישראל הציג מחקרים בנושא התמודדות של יישובי קו העימות בארץ עם האיום הביטחוני.

פרסומים מדעיים
בנוסף למחקרים שהיו חלק מהכשרתו האקדמית, החל קמחי לפרסם משנת 2000 מחקרים העוסקים בנושאים אקטואליים הקשורים להתמחותו בתחום החוסן. להלן מספר מחקרים ומאמרים בולטים בתחום זה:
 התמודדות עם השירות הצבאי בארץ: תיאור התהליכים הפסיכו-חברתיים שהמתגייסים לצה"ל עוברים (ביגור והסתגלות למערכת הצבאית), השירות במחסומים צבאיים וקבלת החלטות בתנאי קרב.
 היבטים פסיכולוגיים של טרור: טרור המתאבדים, [8] כולל ניתוח מאפייניו של יאסר ערפאת.
 התמודדות עם מצבי דחק (סטרס): מצבי דחק כגון התמודדות לאורך מגפת הקורונה בישראל ובארצות נוספות. בהקשר זה בדק קמחי עדויות של צוות צוללת ישראלי והתמודדותו עם מצב הלחץ ששירות זה כרוך בו.
 מחקרי חוסן: בעקבות נסיגת צה"ל מלבנון בשנת 2000 החל קמחי להתמקד בנושא החוסן, מושג תאורטי המוגדר כיכולתם של בני אדם להתמודד בהצלחה עם משברים מכל הסוגים, ולהצליח להתאושש ולחזור לתפקוד מלא מהר ככל האפשר. במדעי החברה נהוג להתמקד בשלושה סוגי חוסן: לאומי (או חברתי), קהילתי ואינדיבידואלי. לצורך מדידת התאוששות נדרשת מדידה חוזרת לאורך זמן, ולשם כך ערך צוות ה־ResWell מדידות אורך (באותו כלי מדידה לאותו מדגם לאורך זמן) של חוסן האוכלוסייה בישראל בעת המשבר הפוליטי. בעקבות הבחירות ב-2022, במגפת הקורונה, ובמהלך מלחמת חרבות ברזל. המחקרים הראשונים עסקו בחוסן הקהילתי של תושבי גבול הלבנון ובתגובותיהם לקרבה הגאוגרפית הפתאומית לארגון החזבאללה, בעקבות נסיגת צה"ל מרצועת הביטחון בשנת 2000. המחקרים כללו תגובות של מבוגרים, משפחות ובני נוער, השוואה בין המינים והשוואה של חוסן קהילתי בין יישובי הגבול לבין עצמם. מחקרים נוספים עסקו בקשר שבין חוסן לבין גורמים כמו תחושת קוהרנטיות, תקווה, תסמיני דחק, תחושות סכנה, תמיכה משפחתית, תפיסת איומים, אופטימיזם, ייאוש, התרבות שבה גדל הפרט, ומשתנים דמוגרפיים בקרב אוכלוסיית ישראל. בשנת 2019 פיתח קמחי יחד עם פרופסור יוחנן אשל, סולם למדידת חוסן לאומי. סולם זה מופעל בעשרות מדינות, והשימוש בו מאפשר השוואות בין אוכלוסיות ממדינות שונות.
 מחקרי מנהיגים: לאחר סיום לימודיו בארצות הברית, השתתף קמחי במסגרת שירות מילואים בצוות שנקרא להכין, ערב מלחמת המפרץ הראשונה, את הפרופיל הפסיכולוגי של סדאם חוסיין. על עבודתם זו צוין הצוות לשבח על ידי ראש אמ"ן, האלוף אורי שגיא. כן שמש קמחי בשנים 1992 – 1995,יועץ מיוחד בחטיבת המחקר של אמ"ן, כמומחה לפרופילים של מנהיגים.
 בשנת 2001 פרסם קמחי את הפרופיל של בנימין נתניהו ועדכן אותו בשנת 2017

פרסומים וספרים
קמחי פרסם כ-120 מאמרים בכתבי עת מדעיים יוקרתיים, 12 פרקים בספרים, 25 דו"חות מחקר (בעברית) וארבעה ספרים (אחד מהם כעורך). לאחרונה התבקש להגדיר את המושג 'חוסן לאומי' עבור האנציקלופדיה העברית המקוונת החדשה ),,

חיים אישיים
קמחי נשוי לטובית (אילן) ולהם שלוש בנות.

הערות שוליים

קטגוריה:סגל המכללה האקדמית תל חי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948