קורנל אבראני

קורנל אבראני בשמו בלידה - קוֹרנֵל אֶרְדֶג (בהונגרית:Ábrányi Kornél,בהתאמה Kornél Eördögh  15 באוקטובר 1822  - 20 בדצמבר 1903)  היה פסנתרן, מלחין ותיאורטיקן של המוזיקה וסופר הונגרי. 
הלחין מוזיקה לפסנתר, מוזיקה קאמרית, כמו כן שירים למקהלה  ולידר. הוא כיהן כפרופסור באקדמיה למוזיקה על שם פרנץ ליסט  בבודפשט משעת היווסדה ב-1875 והתמנה למזכיר שלה. אבראני היה חבר באגודת קישפלודי ובאגודת פטפי. 

קורות  חייו
ילדות וצעירות

אבראני נולד ב-1822 בסנטג'רג'-אבראן, הנקרא בימינו ניר-אבראן, במיקרו-איזור היידוהאדהאז בשטח המחוז סבולץ' של ימינו, כבנם של אלאיוש ארדג לאסלופאלווי ומיקפלדי (1853-1786) ושל תרזיה לבית ציפלאי -קאלאי נאג'. 
האב היה בעל אדמות, צאצא למשפחת אצילים ותיקה. הוא היה נוטריון כללי, סגן מושל, חבר פרלמנט ושופט של המחוז סבולץ', בן לעדה האוניטריאנית. שם המשפחה ארדג  Eördögh משמעותו היה "שד"  וכנראה זאת הסיבה הוגשה בקשה להחלפתו. 
ב-1844 קיבל האב מהמלך  פרדיננד החמישי, (שהיה מלך הונגריה בתוקף היותו קיסר אוסטריה), אישור לשנות את שם המשפחה לאבראני  לפי יישוב הולדתו. מכאן ואילך הוא וצאצאיו נשאו את שם המשפחה הזה: אבראני.
בית הוריו היה בשנות "תקופת הרפורמות"  מוקד לחיים אינטלקטואלים עשירים. ביקרו בו מוזיקאים ידועים כמו מארק רוז'אוולג'י (Rózsavölgyi) שנודע כ"כנר המאבק לחירות" ויאנוש לאבוטה ויאנוש ביהרי , מגדולי המבצעים של מוזיקת הוורבונקוש  וקארוי בוקה, לימים הכנר האהוב על קושוט.
אבראני התחנך אצל מורים פרטיים ומורי הפנסתר הראשונים שלו היו יאנוש קריך (1863-1810) ווילמוש דולני 
ב-1834 בזמן שלמד מוזיקה בנאג'וואראד (אוראדיה) פגש קורנל אבראני  את המלחין פרנץ ארקל שעודד אותו לבחור בקריירה מוזיקלית. 
את יצירתו הראשונה פרסם אבראני ב-1841 בכותרת "פנטזיה הונגרית", ובשנה שלאחר מכן  הוא הופיע לראשונה בפומבי כפנסתרן בנאג'וואראד. (אשתו הראשונה הייתה ילידת אותה עיר).

לאחר שהמשיך את לימודיו בחו"ל משנת 1843 ואילך, הוא פגש  שוב את פרנץ ליסט במינכן, בעת  סיוריו של ליסט ברחבי אירופה. מפגש זה הוביל לידידות מתמשכת בין שני המוזיקאים. לאחר שהות בפריז, שם למד אצל פרדריק שופן ואצל פרידריך קאלקברנר ואחרי שהות קצרה בלונדון נסע אבראני לווינה, בה למד ב-1847-1846 אצל הפסנתרן יוזף פישהוף. בחזרתו לפסט למד הלחנה אצל מיהאי מושוני.

המשך פעילותו המוזיקלית
בשנת 1847 חזר אבראני להונגריה והופיע בתיאטראות מוזיקליים בפשט.  ב-1849-1848 הועסק כעובד מדינה. באותה תקופה השתתף כמתנדב במאבק ההונגרי לעצמאות. לאחר מכן, התגורר בבודפשט ובשנת 1860 ייסד שם את מגזין המוזיקה ההונגרי הראשון,  Zenészeti Lapok (דפי מוזיקה) שאותו ניהל כעורך ראשי עד 1876. 

בשנת 1863 נמנה אבראני גם עם מייסדי אגודת הסיוע למוזיקאים, ובשנת 1865, ביוזמתו, הוקמה אגודת מקהלות הגברים הלאומית ההונגרית,  בה כיהן כמזכירה הכללי עד 1888. משנת 1875 מילא תפקיד משמעותי בהכנות להקמת האקדמיה למוזיקה על שם פרנץ ליסט. לאחר מכן עבד כמזכיר שלה עד 1883, עד פרישתו, ב-1888.  אבראני לימד באקדמיה כפרופסור להלחנה, תורת המוזיקה, היסטוריה של המוזיקה ואסתטיקה מוזיקלית.  
ב-1877 פרסם ספר על המוזיקה ההונגרית

אבראני כתב נוקטורנים, פנטזיות, ריקודים, עיבודים של מנגינות עממיות, שירי מקהלה ורומנסות על מלים של משוררים הונגריים. 
כמה ממנגינותיו עובדו על ידי פרנץ ליסט. 
אחרי 1882 ערך אבראני את הבטאון המוזיקלי "Zenészeti Közlöny" שבו פרסם יצירות מאת שופן, ליסט, וגנר, ברליוז ומלחינים אחרים בני תקופתו וכמו כן כתב מאמרי בקורת מוזיקה תחת שם העט "רדמנתוס".
אבראני ניהל טור מוזיקה קבוע בעיתונים Magyar Sajtó 
Pesti Napló, ו-Pester Lloyd. הוא כתב ספר על חייהם ויצירתם של מיהאי מושוני,  פרנץ ליסט ופרנץ ארקל. ב-28 באוקטובר 1876, הציג התיאטרון הלאומי בבודפשט את כרמן של ז'ורז' ביזה כשאבראני היה המתרגם הראשון של ליברית האופרה מאת לודוביק הלוי  

נמנה עם האישים שהשתמשו בשם העט "קאקאי אראניוש". 

אבראני נפטר בבודפשט ב-1903 בגיל 81.
הובא לקבורה בבית הקברות קרפשי (כיום בית הקברות ברחוב פיומה) בבודפשט. מאוחר יותר, ב-1932 אשתו השנייה קלמנטיה נקברה לידו.

חייו הפרטיים
ב 1849 התחתן  אבראני לראשונה עם יוזפה אנטוניה לבית מדווצקי (מדווה-דאלנוקי -מזה-מדאראשי (1895-1831) ממנה נולדו לו 4 ילדים:
קורנל אבראני הבן  (1913-1849) , סופר ועיתונאי
יולאן אילונה יוזפה  (ילידת 1853) 
אידה מריה יוזפה (ילידת 1861) , משוררת, 
אמיל אבראני (1920-1850), משורר, מתרגם ועיתונאי
בנו של אמיל אבראני - אמיל אבראני הבן - הלך בעקבות סבו והיה למלחין

אישתו השנייה הייתה קלמנטינה לבית קאטונה  (1932-1858), סופרת ועיתונאית ולא היו להם ילדים.

יצירות
עם אופוס
 Grande fantaisie et brillante avec variations sur un theme originale pour le piano forte [פנטזיה גדולה זוהרת עם וריאציות על נושא מקורי]  אופוס 7, פורסמה בפסט בהוצאת ואלצל, מוקדשת לבנו קורנל 
 Meglátlak még valaha eredeti magyar andalgóראיתי אותך איפשהו [„Ich sehe dich wieder“],בלדה הונגרית מקורית לפסנתר  אופוס 17  Wagner József, Pest 
  ' [Der Zephir jagt Schmetterlinge], (הצפריר צד פרפרים) pensée characteristique (מחשבה מוזיקלית) לפסנתר אופוס 18,הוצאת רוז'וולגי ,פסט,  
 הנשמה הבוכה  [Die Seele, die weint], מחשבה מלנכולית לפסנתר, אופוס 19 הוצאת רוז'אוולגי , פסט    
 Lengyel Hangok, [צלילים פולנים], שלוש מזורקות לפסנתר אופוס 25  , הוצאת קוגלר, פסט 
 Chant  des Fleurs  - Virág dal  für Klavier op. 43,   
(שיר הפרחית) הוצאת רוז'אוולגי, פסט   
פרנץ ליסט השתמש בקטע הפסנתר הזה ביצירה שלו לפסנתר " Virág dal" „Chant des fleurs“, S383a.
 שני נוקטורנים לפסנתר  אופוס 44  I. Auprés de la chapelle  [על יד הקפלה] II. Nuit étoilée  [Sternenklare Nacht],
(ליל כוכבים), הוצאה לקאהנט, לייפציג

 Virág-regék [אגדות פרחים] für Klavier zu zwei Händen לפסנתר לשתי ידיים אופוס 96  הוצאת פרנץ בארד ואחיו, בודפשט ,  
 Magyar hallgató Palotás és figura, פנטזיה וריקוד הונגרי לפסנתר אופוס 97 ,הוצאת פרנץ בארד ואחיו, בודפשט    
 Milléniumi magyar szonáta [Ungarische (סונטת המילניום ההונגרית)  לפ]סנתר אופוס 103 הוצאת פרנץ בארד ואחיו בודפשט   
 A mit a várromok regélnek  [מה שחורבות הטירה מספרות]   לפסנתר אופוס 105 בהוצאת פרנץ בארד ואחיו בודפשט 
 Pusztai csendélet [טבע דומם בפוסטה] לפסנתר אופוס 108, הוצאת פרנץ בארד ואחיו, בודפשט,     

ללא אופוס
חלום הונגרי ראשון על שירי עם לפסנתר
1877 - Első magyar ábránd népdalok felett zongorára szerzé Ábrányi Kornél   הוצאת טבורסקי ופארש, בודפשט  ,  
בסביבות 1880 -  Második magyar ábránd legkedveltebb népdalok felett zongorára szerzé Ábrányi Kornél [חלום הונגרי שני על שירי העם ההונגרים האהובים ביותר לפסנתר, הוצאת טבורסקי ופארש, בודפשט, 
 25  Eredeti Magyar Dal  [שיר הונגרי מקורי לקול ופסנתר, für  בהוצאת פרנץ בארד ואחיו 
 4-Negyedik magyar ábránd legkedveltebb dalok felett zongorára  [חלום הונגרי רביעי על שירי העם האהובים ביותר לפסנתר],  הוצאת טבורסקי ופארש, בודפשט    
1874 -    Ŏtt magyar népdal, énekhangra zongora-kiséret és átirattal [חמישה שירי עם הונגרים לקול עם ליווי פסנתר ותיעתוק לביצוע קולי ] הוצאת טבורסקי ופארש, בודפשט   א. Csak titokban! [רק בסתר!] ב. Jaj be . szen̄yes!  אוי, אתה מלוכלך! ג.  Be szomorú ezaz élet 
(אוי עצובים הם החיים האלה) ד.    Be sok falut, be sok várost bejártam ...! [ הרבה כפרים, הרבה ערים ביקרתי ..!] ה .Erdö, erdö sürü erdö ...!  [יער, יער, יער עבות!]
 Ŏtt Magyar Népdal חמישה שרי עם הונגרים] לקול ופסנתר, הוצאת נאנדור, בודפשט,   
1874 Blaháné kedvelt dalai 24 valogatott magyar népdal 
(24 שירי עם הונגרים מובחרים האהובים על גברת בלאהה לקול ולפסנתר, בהוצאת טבורסקי ופארש, בודפשט
אלו היו שירים שבוצעו לעיתים קרובות על ידי לואיזה בלאהה תחת הכינוי האמנותי שלה "לואיזה קלשי" (Kölesi) במופעים עממיים בתיאטרון הלאומי ובקונצרטים. אבראני דאג לליווי בפסנתר שלהם ובתעתוק לקול. 
Csárdás-Album - אלבום של קטעי צ'רדש המעובדים לפסנתר
הוצאת קלמן נאדור, בודפשט OCLC 1036427920
1879- Csardas noble  OCLC 843189640 (צ'רדש אציל)
(Csárdás Elegáns).לפסנתר, הוצאת טבורסקי ופארש, בודפשט. 
א.Szálldogal a fecske (הסנונית עפה) ב. Arra kérem a kapitány Uramat (הייתי מבקש מאדון הקפטן) ג.Gyöngyvirág a bokor alján שושנה שבתחתית השיח ד.Harmat van a falevélen
(יש טל על העלה). פרנץ ליסט השתמש בנושאים מתוך "הצ'רדש האציל" ברפסודיה הונגרית מס. 19 שלו 
השירים ושירי העם החדשים ביותר, שבוצעו במופעים העממיים האהובים על במת התיאטרון הלאומי בבודפשט - 
Legújabb Budapesti dalok és népdalok, melyek a Népszínházban a legkedveltebb népszínművekben énekeltenek ] הוצאת טבורסקי נאנדור, בודפשט, Budapest OCLC 749250211
1860 - שני שירי עם Kėt népdal, א. (עופי אל החלון, הסנונית שלי),ב. Ezt a kerek pusztát járom én, (אני מתהלך לי בפוסטה הזאת) הוצאת רוז'אוולגי ושות'. פסט, הושרו על ידי  לואיזה בלאהה (קלשי) במופעים העממיים בתיאטרון הלאומי ובקונצרטים. אבראני כתב את הליווי לפסנתר ותיעתק אותם לקול
OCLC 1030309544  
Milleniumi Csárdás Album für Klavier, Nádor, Budapest
אלבום לקטעי צ'רדש לפסנתר, הוצאת נאנדור, בודפשט
OCLC 1331107529
Öt Jellemrajz [חמש רישומי דמויות] לפסנתר  
OCLC  1331107433
1885 - Tamàssy József kedvelt dalai (שירי האהבה של יוז'ף טמאשי) 16 שירי עם הונגרים אהובים, עם ליווי והעתקה לקול, הוצאת טבורסקי נאנדור, בודפשט
Nándor, Budapest, 1885 OCLC 1064303711
Hat eredeti Magyar Zenekép [שש תמונות מוזיקליות הונגריות מקוריות)   OCLC 500719741

כתביו
Általános zenetörténet , 1886 1866  (היסטוריה כללית של המוזיקה)
Tanulmány Liszt F. koronázási miséje felett   1869  (לימוד מיסת ההכתרה של פ. ליסט)
Mosonyi Mihály élet- és jellemrajza  1872 (רישומים על חייו ודמותו של מיהאי מושוני)
1873 - חייו של ליסט ומבוא לאורטוריה "ישו" מאת ליסט
הרמוניה תיאורטית ומעשית (Harmonie-Lehre.) כרך א'. בודפשט, 1874. (מהדורה מורחבת שנייה. 1881. מדע השירה המוזיקלית, חלק 1.)
1877 - Zenészeti aesthetika, elméleti s gyakorlati szempontból tárgyalva. Az orsz. m. kir. zeneakadémia használatára. 1. rész. Budapest, 1877.
(אסתטיקה מוזיקלית מנקודת מבט תאורטית ומעשית, לשימוש האקדמיה למוזיקה - חלק א 
1877 -  A magyar dal és zene sajátságai, nyelvi, zöngidomi s műformai szempontból. Az orsz. m. zeneakadémia használatára. 1. rész. Budapest, 1877.
(מאפייני השירה והמוזיקה ההונגרית, מנקודת מבט לשונית, וקולית ואמנותית. לשימוש האקדמיה המלכותית למוזיקה. חלק א.  
OCLC 914748908
1881 - Elméleti s gyakorlati összghangzattan
(הלימודהתיאורטי והמעשי של ההרמוניה) אגודת פרנקלין, בודפשט
OCLC 1014704171
1892–98 Az Országos Magyar Daláregyesület negyedszázados története  (תולדות רבע מאה שנות האיגוד הארצי לשירה ההונגרית)
1893 - A magyar zene sajátságai [איפיוני המוזיקה ההונגרית]
הוצאת רוז'אוולגי ושות'  OCLC 914748219
Erkel Ferenc élete és működése  1895 (חייו ויצירתו של פרנץ ארקל)
Életemből és emlékeimből   1897  (מתוך חיי וזיכרונותי)
Képek a múlt és jelenből   1899  (תמונות מהעבר ומההווה)
A magyar zene a XIX. században 1900  (המוזיקה הונגרית במאה ה-19) הוצאת רוז'אוולגי ושות', OCLC 42856623
Jellemképek a magyar zenevilágból.  1890   
(תמונות אופייניות מהעולם המוזיקלי ההונגרי)

תרגומי לבריות
1871 - טנהויזר מאת ריכרד וגנר
1876 - כרמן - לברית מאת מיאק והלוי
1877 -  פול וורגיניה  - אופרה מאת ויקטור מאסה, לברית מאת קארה וברבייה 
1878 - "סנק מארס" מאת שארל גונו, לברית מאת פול לוארסון ולואי גאלה
1879 - מלך להור - מאת ז'ול מאסנה, לברית מאת לואי גאלה
1880 - יהלומי הכתר מאת דניאל אובר, לברית מאת אז'ן סקריב וסן-ז'ורז'

- עד 1889 - עיבודים לשירי בוד ושירי עם חדשים לשירה בליווי פסנתר

קישורים חיצוניים


 ביוגרפיה ויצירות
 Magyar  - 1000-1990 Életrajzi Lexikon - לקסיקון ביוגרפי הונגרי  1999,
 [/https://www.biographien.ac.at/oebl_1/3.pdf הלקסיקון הביוגרפי האוסטרי]
Szerző Katalin -Music Periodical of the 19th Century: Zenészeti Lapok  (Musical Papers) (1860-1876) British Columbia University1986

לקריאה נוספת
Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn,Dennis McIntire - Baker's Biographical Dictionary of Musicians 

הערות שוליים

קטגוריה:פסנתרנים הונגרים
קטגוריה:מלחינים הונגרים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:כותבי זיכרונות
קטגוריה:מבקרי מוזיקה הונגרים
קטגוריה:מוזיקולוגים
קטגוריה:מתרגמים מגרמנית
קטגוריה:מתרגמים מצרפתית
קטגוריה:מתרגמים להונגרית