נאום התהליכים

"נאום התהליכים" או "נאום זיהוי התהליכים" הוא נאום שנשא סגן הרמטכ"ל, אלוף יאיר גולן, במכון "משואה" בתל יצחק בערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה לשנת 2016.

בנאומו הציב אזהרה מפני תהליכים חברתיים המזכירים את אלו שהתחוללו באירופה ובגרמניה לפני מלחמת העולם השנייה, תוך שהוא מצביע על עדויות לקיומם בחברה הישראלית לשיטתו. דבריו, שקראו לחשבון נפש מוסרי אל מול גילויי הקצנה, הציתו פולמוס על השימוש בזיכרון השואה ככלי לביקורת עצמית וככלל על עצם ההשוואה.

רקע
שנת 2016 בישראל עמדה בסימן סערה ציבורית עזה סביב פרשת אלאור אזריה, שהחלה במרץ אותה שנה לאחר ירי למוות במחבל שנוטרל כ-11 דקות קודם לכן. הפרשה חשפה קיטוב חריף בחברה הישראלית והציתה פולמוס ציבורי רווי יצרים. הדיון נע בין תפיסתו של אזריה כלוחם גיבור שפעל בנחישות אל מול מחבל, לבין הוקעתו כמי שביצע מעשה פסול המנוגד לערכי צה"ל ולחוק. הדרג הפיקודי בצה"ל, ובו סגן הרמטכ"ל יאיר גולן, הרמטכ"ל גדי איזנקוט, וכמו כן שר הביטחון משה יעלון, נקט עמדה נחרצת והתנער ממעשיו של אזריה בנימוק שהם מנוגדים לערכי הצבא ולפקודותיו. בניגוד לכך, המערכת הפוליטית הציגה תגובות מקוטבות ומורכבות, והיו פוליטיקאים מהימין שזיהו בה כלי לחיזוק מעמדם הפוליטי. על רקע זה, גולן ביקש לחרוג מהתבנית המסורתית של נאום יום הזיכרון לשואה ולגבורה, מתוך תחושה כי צו השעה מחייב אמירה ערכית.

הנאום
את הנאום נשא גולן ביום הזיכרון לשואה ולגבורה ה'תשע"ו, 4 במאי 2016, בטקס במכון משואה, בנוכחות ניצולי השואה ואישי ציבור. בדבריו קרא לראות בזיכרון השואה בסיס לחשבון נפש ציבורי ומוסרי בהווה, והזהיר מפני תהליכים של שנאת זרים, הסתה, אלימות והתדרדרות ערכית שעלולים להופיע גם בחברה הישראלית. הוא הדגיש את האחריות הציבורית למנוע חוסר סובלנות ופגיעה מוסריתיאיר גולן, נאום ליום השואה, באתר הארץ, קישר זאת לסוגיית טוהר הנשק ומוסריות צה"ל, וחתם בקריאה לחיים ראויים, לשמירה על הטוב, ולהגנה נחושה על זכות הקיום והערכים. את נאומו חתם גולן בציטוט מ: , כקריאה לחיות חיים ראויים בשם זיכרון הקורבנות ולמען דורות שעוד יבואו.

תגובות
נאומו של גולן עורר פולמוס ציבורי נרחב וגרר תגובות מקוטבות במערכת הפוליטית בישראל. גולן עצמו הבהיר למחרת כי לא התכוון להשוות בין צה"ל ומדינת ישראל לתהליכים בגרמניה הנאצית. מצד התומכים, שר הביטחון משה יעלון העניק גיבוי מלא לגולן וטען כי הביקורת נגדו מבוססת על פרשנות מעוותת, המהווה חלק ממסע פוליטי מטריד נגד קציני צה"ל. אליו הצטרפו ראשי האופוזיציה יצחק הרצוג וציפי לבני, ששיבחו את האומץ המוסרי של גולן, לצד דמויות נוספות כמו זהבה גלאון, נחמן שי ומרדכי קרמניצר שתמכו בתוכן דבריו ובזכותו להשמיעם.

מנגד, דבריו של גולן ספגו ביקורת חריפה מצד גורמים בממשלה ובציבור שראו בהם זילות של השואה והשוואה מופרכת מיסודה. ראש הממשלה בנימין נתניהו הגדיר את הדברים כמקוממים, בעוד שרת המשפטים איילת שקד וחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' תקפו את עצם ההשוואה ההיסטורית. שרת התרבות מירי רגב אף החריפה את הטון וקראה לפיטוריו המיידיים. לביקורת הפוליטית הצטרף גם קול מן הציבור, כדוגמת ניצולת השואה רחל זייני, שפרסמה מכתב פומבי המאשים את גולן בחוסר הכרה של ההיסטוריה ובהעלאת טענות חסרות בסיס.

לאחר הנאום
האלוף גולן לא חזר בו מנאומו. במאי 2017 הסתיימה כהונתו כסגן הרמטכ"ל ושמו עלה כמועמד מוביל להחלפת הרמטכ"ל היוצא גדי אייזנקוט. מינויו נתקל בהתנגדות ציבורית, ששיאה בפניית "בחרנו בחיים! - משפחות שכולות ונפגעי פעולות איבה" לשר הביטחון אביגדור ליברמן בדרישה לפסול את מועמדותו, שהשיב כי המהלך אינו ראוי ולא ישפיע על הבחירה. לבסוף הוחלט למנות לתפקיד את האלוף אביב כוכבי, וגולן פרש מצה"ל בדצמבר 2018. באפריל 2019 העריך גולן כי ייתכן שהנאום סיכל את סיכוייו להתמנות לרמטכ"ל. 

לאחר שחרורו מצה"ל פנה גולן לפוליטיקה ונמנה עם מייסדי מפלגת "ישראל דמוקרטית". הוא הוצב במקום השלישי ברשימת "המחנה הדמוקרטי" ונבחר לכנסת ה-22. לימים המשיך להציב את "נאום התהליכים" כנקודת ייחוס מרכזית בביקורתו הציבורית, בתגובה לאמירות של בצלאל סמוטריץ' לפיהן צריך לבצע טרנספר של ערביי ישראל. הוא טען כי המציאות הפוליטית מאששת את אזהרותיו בדבר הידרדרות מוסרית והשיח הציבורי בישראל, ומאז המצב אף החריף.

עמדה זו זכתה לגיבוי מצד דמויות ציבוריות ועיתונאים. העיתונאי אנשיל פפר ציין כי הנאום הוכח כמדויק עם כניסתם של נציגי "מפלגת השנאה" לכנסת, ואישים כגון אהוד ברק, אבי בניהו ועוזי ברעם פרסמו הצהרות תמיכה דומות.

קישורים חיצוניים
 יאיר גולן, נאום ליום השואה, באתר הארץ

הערות שוליים

התהליכים
קטגוריה:2016 בישראל
קטגוריה:זיכרון השואה בישראל