זכוכית קרון

היסטוריה 
ממוזער|חלון המורכב מפאנלים של "עין השור", החלק המרכזי של דיסקות הזכוכית בתהליך קלאסי של יצור זכוכית קרון.|267x267 פיקסלים
מקור המונח ב"חלונות זכוכית קרון", שיטת ניפוח זכוכית לייצור חלונות שמקורה בצרפת של ימי הביניים: גוש זכוכית נופח למיכל כדורי שכונה crown (כתר), חובר למוט וסובב במהירות תוך חימום חוזר, פעולה ששיטחה אותו לדיסק גדול, עד לקוטר של כמטר וחצי, ממנו נחתכו חתיכות ליצור חלונות. זכוכית דקה זו הייתה בעלת פני שטח מבריקים ומלוטשים (במה שנקרא "ליטוש אש") אך עם גליות קונצנטרית כתוצאה מהסיבוב המהיר בתהליך היצור. המרכז, במקום החיבור אל המוט, נקרא "כתר" (crown) או "עין השור" והיה עבה מדי לשימוש בחלונות איכותיים, אך שימש לעיתים קרובות לייצור חלונות זולים או מנסרות סיפון  שאיפשרו חדירת אור יום אל פנים הספינה. מקור אחר מתאר כי חלק זה נחשב פסולת, עד שבתקופה מאוחרת יותר החלו לכבדו כסימן לתהליך יצור עתיק.

מקורו של תהליך היצור הזה כנראה בסוריה והוא נכנס לשימוש באירופה כבר במאה הארבע עשרה, בנורמנדי, שם הפכו מספר משפחות של נפחי זכוכית למונופול יצור זכוכית קרון ועקב כך גם זכו למעמד חברתי גבוה. אף על פי שלונדון הייתה מרכזית ביצור זכוכית לאורך השנים, סוד יצורה של זכוכית קרון נשמר היטב ורק ב-1678 יוצרה זכוכית קרון לראשונה בלונדון. אף על פי שהחל מהמאה השבע עשרה יוצרה זכוכית גלילית, זולה יותר, זכוכית קרון עדיין נחשבה איכותית ושקופה יותר. עם הזמן נדחקה צורת יצור זו והוחלפה על ידי יצור ממוכן יותר בשיטת הזכוכית הצפה, אם כי עד לשנת 1827 עדיין יוצרו במפעל בבוסטון חלונות מזכוכית קרון.בתחילת המאה העשרים תהליך היצור המסורתי של זכוכית קרון ננטש לטובת תהליכים ממוכנים, בטוחים ויעילים יותר.

 זכוכית אופטית 
ממוזער|288x288 פיקסלים|דיאגרמת אבה, המכונה גם "צעיף הזכוכית", משרטטת את מספר אבה כנגד מקדם השבירה עבור מגוון רחב של זכוכיות (כל סוג זכוכית הוא נקודה אדומה בדיאגרמה). זכוכיות מסווגות באמצעות קוד האותיות והמספרים של זכוכית שוט (Schott)  כדי לייצג את הרכבם ומיקומם בתרשים. זכוכית פלינט מוצגות בירוק ושמות הזכוכיות מסתיימים באות F, וזכוכית קרון מוצגות על רקע צהוב ושמם מסתיים באות K (כתיב שנגזר מגרמנית).
תיאור זכוכית אופטית כזכוכית קרון או פלינט התפתח לפני יותר ממאה שנה כדי לציין בעיקר את ההבדל בין  - זכוכית קרון - לבין זכוכית פלינט. מאוחר יותר הוכללו המונחים הללו והורחבו להגדרת זכוכית אופטית על פי מקדם השבירה והנפיצה שלהן, כאשר זכוכיות בעלות מקדם שבירה נמוך ונפיצה חלשה יחסית מוגדרות כזכוכיות קרון, ולהפך: זכוכיות בעלות מקדם שבירה גבוה ונפיצה חזקה (מספר אבה נמוך) מוגדרות כזכוכיות פלינט.

 סוגים ושימושים 
 זכוכית הבורוסיליקט BK7 של חברת שוט (Schott)  היא זכוכית קרון הנפוצה ביותר, המשמשת בעדשות באיכות אופטית. בורוסיליקטים מכילים כ-10% תחמוצת בור, בעלי תכונות אופטיות ומכניות טובות, ועמידים בפני נזקים כימיים וסביבתיים. תוספים אחרים המשמשים בזכוכיות קרון כוללים תחמוצת אבץ, פנטוקסיד זרחן, תחמוצת בריום, פלואוריט ותחמוצת לנתנום. ההבחנה בין זכוכית קרון לזכוכית פלינט כה חשובה לתעשיית הזכוכית האופטית, עד כי רבים משמות הקוד של זכוכיות אופטיות מכילים אינפורמציה זו בשם הזכוכית. האות K בשם BK7 מציינת זכוכית קרון (Krone בגרמנית). האות B ב- BK7 מציינת שמדובר בהרכב זכוכית בורוסיליקט.
 זכוכית BAK-4 היא זכוכית קרון בריום בעלת מקדם שבירה גבוה יותר מאשר BK7, והיא משמשת למנסרות במשקפות איכותיות.
ממוזער|דובלט אכרומטי, המשלב זכוכית קרון (משמאל) וזכוכית פלינט (מימין).
 עדשה קעורה מזכוכית פלינט משולבת בדרך כלל עם עדשה קמורה מזכוכית קרון כדי לייצר עדשת דובלט אכרומטית. שילוב עדשות מחומרים שונים בעלי תכונות אופטיות מסוימות מפחית אברציה כרומטית, בה צבעים שונים מתמקדים במרחקים שונים מהעדשה.
 בדרך כלל משתמשים בזכוכית קרון במקדם שבירה של 1.523 לעדשות משקפיים סטנדרטיות, ובעדשות פלינט במקדם שבירה גבוה של 1.69 לתיקון קוצר ראייה חמור.

 ראו גם 
ניפוח זכוכית
יצור זכוכית
 אברציה כרומטית
 דובלט
 זכוכית פלינט

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:אופטיקה