ביטול ההתנתקות בצפון השומרון

ביטול ההתנתקות בצפון השומרון הוא מהלך משפטי והתיישבותי המתבצע בישראל במטרה לבטל את תוצאות תוכנית ההתנתקות באזור צפון השומרון, ולהקים מחדש את יישוביו הישראלים שהיו באזור לפני ביצועה – חומש, שא-נור, גנים וכדים. יוזמות לביטול ההתנתקות באזור זה החלו להישמע במרחב הפוליטי הישראלי כבר מיד לאחר ביצוע התוכנית, כהמשך למחאה נגדה קודם לכן.

ביטול ההתנתקות באזור זה כלל את התיקון לחוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה שאושר בכנסת ב־2023, המבטל את האיסור על כניסת ישראלים לצפון השומרון, את ההתיישבות הקיימת בחומש ואת החלטת ממשלת ישראל להקים מחדש את יישוב זה יחד עם שלושת היישובים האחרים שפונו בהתנתקות, ולהעביר למרחב בסיסים של צבא הגנה לישראל, כשם שהיו בו כאלה לפני ההתנתקות.

 רקע 

בקיץ 2005 ביצעה מדינת ישראל את תוכנית ההתנתקות, תוכנית לפינוי חד צדדי של כל ההתנחלויות וכוחות צה"ל מרצועת עזה, ומצפון השומרון לגבולות הקו הירוק. ההתנתקות בוצעה תחת ממשלת ישראל השלושים בראשותו של אריאל שרון יושב ראש הליכוד.

במסגרת התוכנית חוקקה הכנסת את חוק יישום תוכנית ההתנתקות, שאסר על שהיית ישראלים בצפון השומרון, ובהמשך פינתה את כל יישוביה ובסיסיה הצבאיים מאזורים אלו.

 ביטול איסור השהייה 
ב הגישו חברי הכנסת בצלאל סמוטריץ' ושולי מועלם-רפאלי הצעת חוק לביטול סעיפים בחוק יישום תוכנית ההתנתקות שהיו מבטלים את ההגבלות על שהיית ישראלים בצפון השומרון. ב הגישו חברי הכנסת בצלאל סמוטריץ' ומיקי זוהר הצעת חוק לביטול תוכנית ההתנתקות כולו. ב הגישו חבר הכנסת שלמה קרעי וחברת הכנסת אורית סטרוק הצעות חוק לביטול סעיפי פינוי היישובים בחוק יישום תוכנית ההתנתקות. הצעות אלו לא הבשילו לכדי הליך חקיקה.

ב הוגשו שלושה הצעות חוק לשינוי החוק. בהליך החקיקה מוזגה הצעת חוק של חברת הכנסת לימור סון הר-מלך בהצעת חוק שהוגשה בידי קבוצת חברי כנסת אחרים. בהצעת החוק שהובאה לידי ועדת החוץ והביטחון ואושרה בסופו של דבר הוחלט לשנות את שמו של החוק ל"חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה", ובנוסף הוחלט לבטל את סעיפי הפינוי ממועד התיקון בלבד, רק באזור צפון השומרון. הצעה זו עברה לבסוף בכנסת בסוף מרץ 2023.

 חידוש ההתיישבות 
 עליות ציבוריות 
ממוזער|עלייה לחומש ביום העצמאות 2007
מאז העלייה שארגן מטה חומש תחילה לחומש בב' באב ה'תשס"ז (2007) הייתה נוכחות כמעט רציפה של פעילים על חורבותיו, כאשר מדי פעם הם היו מפונים לצומת בית ליד או קדומים ועולים חזרה להר. מאז גם שוכנת במקום ישיבת חומש, הנמצאת בו באופן קבוע מאז ה'תשס"ט (2009).

בצפון השומרון, השטחים המפונים נותרו בעיקרם בשליטה ביטחונית ישראלית ולא הועברה לידי הרשות הפלסטינית. לפיכך, ניסיונות לביטול ההתנתקות מצפון השומרון החלו כבר מיד לאחריה ועלו יוזמות התיישבות בעיקר בנוגע לאזור זה. ב־2006 החל הארגון חומש תחילה, ולאחריו גורמים נוספים, לפעול להשבת הנוכחות הישראלית לחומש, הנמצא במרחק קטן מהשבי שומרון. שיטת הפעולה של הארגון הייתה בהנעת התארגנויות עלייה המונית ליישוב, שהיו בסדרי גודל של עד 15,000 איש. אותן עליות היו לעיתים מגובות אף בנוכחות של חברי כנסת ורבנים בולטים.

בב' באב ה'תשס"ז (2007), באחת העליות, הוקמה נוכחות קבועה למחצה בחומש, ומאמצי הרשויות הישראליות לפינוי העולים הצטמצמו. ב־2009 הוקמה באתר ישיבת חומש. בוצעו לאורך השנים עליות גם לשא-נור, הקרוב לחומש, התקיימו עליות, לפעמים בנוכחות חברי כנסת. בנוגע ליישוב זה פורסם שהוקם גרעין התיישבות ייעודי, שאף ניסה לחזור להתיישב בו מספר פעמים. אל שני היישובים האלה בוצעו עליות רבות באופן תדיר לאורך השנים עד אישור ההתיישבות הקבוע שניתן להם.

בכ"ט בתמוז ה'תשע"ה, 17 ביולי 2015, התקיים סיור אזרחי בגנים וכדים, בהשתתפות עקורים מיישובים אלו.

 הקמה רשמית 
במאי 2023, חודשיים לאחר שהכנסת אישרה את התיקון לחוק ההתנתקות שהתיר שהיית ישראלים בצפון השומרון, חתם אלוף פיקוד המרכז על צו אשר צירף את שטח חומש לתחום שיפוטה של מועצה אזורית שומרון, ובאותו חודש הועתקה ישיבת חומש לאדמות מדינה בתחום המקום. מאז התפתח היישוב התפתח דרך קבע, נבנו בו מבנים רבים והצטרפו אליו משפחות חדשות רבות. בעקבות תיקון החוק החלו פעילי התיישבות להכין את הקרקע לעלייה גם ליישובי צפון השומרון האחרים, ובמסגרת זו הוקם גרעין ההתיישבות "עין גנים וכדים", אשר פעל להתיישב מחדש בגנים ובכדים. מאז הקמתו ביקש הגרעין מצה"ל לאפשר כניסת יהודים ליישובים, אך סורב פעם אחר פעם. כך גם כשביקש הגרעין לקיים נטיעות ביישובים, אך סורב, וקיים אותן במעבר גלבוע במקום זאת, במבנה היסטורי הסמוך אליו, אותו תכנן להפוך לתקופה לאתר מורשת ופעילות ליישובי צפון השומרון.

ביום ירושלים ה'תשפ"ה, 26 במאי 2025, החליט הקבינט המדיני-ביטחוני על בנייה מחדש של חומש ושא-נור, לצד בניית 20 יישובים נוספים, על פי תכנונה של מנהלת ההתיישבות. בהמשך השנה, כחלק מהליך הקמת שא-נור מחדש, הוקם גרעין משפחות שהורכב מזוגות צעירים וממפוני היישוב, המתוכנן להקים את היישוב מחדש, ובאותו חודש אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה תוכנית בניין עיר עבורו, הכוללת פי שלושה יחידות דיור מאלו שהיו בו קודם הריסתו. בנובמבר אותה שנה חתם מפקד פיקוד המרכז אבי בלוט חתם על צו המעניק ליישוב מעמד רשמי, ובדצמבר הוחזר לו על ידי משרד הפנים סמל היישוב שהוקפא לאחר ההתנתקות. באותו חודש אושר תקציב ממשלתי של 20 מיליון שקלים לבניית כביש העוקף את סילת א-ד'אהר, על מנת לאפשר הגעה בטוחה אל שא-נור, והוחלט שגרעין ההתיישבות המיועד ליישוב יעלה להתיישבות בו עד פורים ה'תשפ"ו. לפי התוכנית, עד 15 בינואר 2026 צפויה להתמקם במקום פלוגת לוחמים צה"ל במטרה להכין את השטח להגעת התושבים החדשים.

ב־11 בדצמבר 2025 אושרה בקבינט המדיני-ביטחוני הקמתם מחדש של היישובים גנים וכדים, ובכך כל ארבעת היישובים שפונו מצפון השומרון בהתנתקות קיבלו סטטוס ממשלתי של יישוב בהקמה. ב־28 באותו חודש חתם מפקד פיקוד מרכז אבי בלוט על צו המגדיר את חומש כיישוב, ובכך היה היישוב לראשון אשר הוקם מחדש באופן רשמי.

 חזרת בסיסי צה"ל 
בשנת 2006, באותה השנה בה פונה מחנה סנור, שהיה סמוך לשא-נור, נבדקה בפיקוד המרכז האפשרות להקמתו מחדש בנימוק שהוא חיוני למלחמה בטרור באזור, בתמיכת אלוף הפיקוד. אולם, באותה תקופה היו סעיפי הפינוי של חוק ההתנתקות בתוקף, ובהתאם הוגשה לאלוף חוות דעת משפטית על פיה הקמת הבסיס מחדש עומדת בניגוד להחלטת הממשלה על תוכנית ההתנתקות.

בדצמבר 2025, שנתיים לאחר ביטול סעיפי הפינוי של החוק, הורה השר במשרד הביטחון האחראי על מנהלת ההתיישבות על הקמה של בסיס צבאי בשא-נור. הבסיס צפוי לאכלס את מפקדת חטיבת מנשה ושני בסיסים גדודיים תחתיה.

 הערות שוליים 

קטגוריה:המחאה נגד תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:השומרון
קטגוריה:חומש
קטגוריה:שא-נור