מזון טבעי

מזון טבעי או אוכל טבעי הם מונחים המשמשים בשיווק ובתיוג מזון.

בדרך כלל השימוש במונח מציין מזונות שאינם מיוצרים באמצעות עיבוד. במדינות מסוימות כמו בממלכה המאוחדת המונח "טבעי" מוגדר ומפוקח בעוד שבמדינות אחרות כמו בארצות הברית, אין אכיפה של ההגדרות לטובת תוויות מזון למשל וזאת אף על פי שישנן תקנות קיימות של מחלקת החקלאות של ארצות הברית לגבי תיוג מזון כאורגני. המונח מכוון לתיאור מזונות שרוב המרכיבים שהם מכילים אינם מעובדים.

 הגדרות 
רוב המרכיבים של מוצרי מזון נגזרים מתוצרים טבעיים של צמחים או בעלי חיים. כשמדובר במוצרי מזון הנקראים "מזונות טבעיים" נהוג להניח שמדובר במזונות שלא עברו תהליכי עיבוד מזון או שאינם מכילים כלל תוספי מזון, וכמו כן לא מכילים מרכיבים כמו הורמונים, אנטיביוטיקה, ממתיקים, צבעי מאכל, חומרים משמרים או חומרי טעם וריח שלא היו במקור במזון. מתוצאות סקרים שנערכו בנושא עולה כי רבים (63%) הראו העדפה למוצרים המסומנים כ"טבעיים" בהשוואה למוצרים שלא סומנו, בהתבסס על האמונה הרווחת (86% מהצרכנים שהשיבו) שהמונח "טבעי" מציין שהמזון אינו מכיל רכיבים מלאכותיים כלל.

המונח מזון טבעי לעיתים מנוצל לרעה בהצגתו על גבי תוויות של מוצרים ובפרסומות. ארגון המזון והחקלאות הבין-לאומי לא מכיר במונח 'טבעי', אך יש לו תקן עבור מזון אורגני.

 היסטוריה 
מקור המושג "מזונות טבעיים" נעוץ בסילבסטר גרהם, שעל שמו נקראים הקרקרים של גרהם ("Graham cracker") בשנות ה-30 של המאה ה-19. גרהם טען כי מזונות מעובדים סותרים את חוקי הבריאות של אלוהים, וכי יש לאכול דגנים מלאים בצורתם הטבעית והטהורה. הוא תיאר אפיית לחם עם קמח כ"לא טבעית".

גיא ט. ורנץ'-אגרונום בריטי,וג'יי. איי. רודייל-חקלאי, חיברו כל אחד לחוד ספרים הקושרים בין אריכות חיים לצריכה של מזונות טבעיים לא מעובדים מתזונת ההונזה. רודייל טען שאנשי ההונזה נהנו מחיים ארוכים ללא מחלות תודות לתזונה המבוססת על מזונות טבעיים. עם זאת, נמצא כי לטענות אלו לא היה בסיס עובדתי, ובשנת 1960 הן הופרכו על ידי צוות חוקרים יפנים מאוניברסיטת קיוטו שחקרו את תושבי ההונזה. הצוות הרפואי מצא סימנים נפוצים של בריאות לקויה בקרב ההונזה, כולל זפקת, תת-תזונה, שיגרון, שחפת ורמות גבוהות של תמותת תינוקות. גם רודייל וגם ורנץ' מצוטטים כמשפיעים על תנועת המזון האורגני בארצות הברית.

מזונות טבעיים קודמו על ידי מחברים של ספרי בישול בארצות הברית במהלך שנות ה-70, ונתנו דגש למזונות "טבעיים", "בריאותיים" ו"מלאים" בניגוד למזונות מעובדים שנחשבו מזיקים לבריאות. בשנת 1971, יצא לאור ספרה של אלינור לויט "העולם המופלא של בישול מזון טבעי", אשר ביקר את השימוש במזונות מעובדים כמו ארוחות מוכנות, תערובות לעוגיות ונקניקים, והגדיר אותם כ"מלאים בחומרים משמרים וב"רעלים כימיים" אחרים".

ג'ין יואיט, מחברת "ספר הבישול של המזונות הטבעיים של הניו יורק טיימס", טענה שלפני עידן החקלאות הממוכנת בקנה מידה גדול והתפתחותן של שיטות ייצור מזון מודרניות, אנשים אכלו "מזונות טריים, טבעיים ולא מזוקקים כמובן מאליו", אך מאז נטשו את דרך האכילה הזו לטובת צריכה של מזונות אולטרה-מעובדים חסרי טעם וערכים תזונתיים. ספר הבישול של יואיט הציע את "המרקמים, הטעמים והיתרונות התזונתיים של המזונות הטבעיים והטריים שסבתא הכירה" והמחברת בחרה להקדיש את המתכונים ל"אלפי אנשים ברחבי הארץ המאמינים ומיישמים את הדרך הטבעית של אכילה לבריאות טובה".

 הגדרה לפי התהליך ולפי סוג התוצר 
 בריטניה 
במדינות הממלכה המאוחדת, פרסמה סוכנות תקני המזון קריטריונים לשימוש במספר מונחים בתוויות מזון. ההנחיות, באופן כללי, מגבילות את השימוש במזונות טבעיים המכילים "מרכיבים המיוצרים על ידי הטבע, לא מעשה ידי אדם או מעורבות של אדם". חומרי טעם וריח טבעיים מוגדרים במפורש על ידי חוקים נפרדים.

ישנם תקנים שונים לסוגי מזון שונים, כגון מוצרי חלב. התקן גם מפרט חוקים לגבי תהליכי עיבוד מזונות למשל התססה או פסטור. התקן שולל במפורש "מזונות שמקורם בתהליכים חדשניים, הנדסה גנטית או שיבוט".

 הגדרה לפי התהליך בלבד 
 קנדה 
סוכנות פיקוח המזון הקנדית מגבילה את השימוש במונח "טבעי" למזונות שלא שונו באופן משמעותי על ידי עיבוד, ומספקת דוגמאות לתהליכים שמשנים או שאינם משפיעים על שינוי של המזון באופן משמעותי. הגבלה זו כוללת גם שתי דרישות ספציפיות:
 לא צפוי שמזון טבעי או מרכיב של מזון יכיל תוספת ויטמין, מינרל, חומר טעם מלאכותי או תוסף מזון.
 מזון טבעי הוא כזה שלא עבר הסרת מרכיבים או חלקים מרכיבים, או שינוי משמעותי, למעט הסרת מים.

 ישראל 
מרכיב מסוים יכול להיקרא "טבעי" אם הוא לא עבר שום עיבוד מלבד אלו המפורטים בהגדרות. מזון יכול להיקרא "טבעי" כל עוד הוא לא תערובת של מזונות (גם אם הם כולם טבעיים לחלוטין), ללא רכיבים נוספים, ועבר רק את התהליכים שצוינו.

בדצמבר 2017 אושרו בוועדת הבריאות של הכנסת תקנות בריאות הציבור. התקנות מפרטות את ההגדרות עבור מזונות מזיקים וקובעות חובת סימון למוצרי מזון מסוימים בתוויות אדומות לאזהרה. זהו מהלך של משרד הבריאות כחלק מפעילות של תוכנית לאומית הנקראת "אפשריבריא".

 מחסור בהגדרות 
 ארצות הברית 
ממוזער|המונח "טבעי" מיושם על מאכלים רבים, אך אין לו משמעות עקבית
FSIS הוא תת-קבוצה של מחלקת החקלאות של ארצות הברית (USDA), האחראית "להבטיח כי אספקת מוצרי הבשר, העוף והביצים המסחרית של המדינה תהיה בטוחה, בריאה, מתויגת וארוזה כראוי". משרד החקלאות האמריקאי שיתף פעולה עם מנהל המזון והתרופות האמריקאי (ה-FDA) כדי לתקנן תקנות כנגד שימוש לא הולם בתוויות "טבעי". עם זאת, אין ל-FDA כללים ספציפיים לתיוג "טבעי". באתר האינטרנט שלהם נכתב כי "הסוכנות לא התנגדה לשימוש במונח אם המזון אינו מכיל צבעי מאכל, חומרי טעם מלאכותיים או חומרים סינתטיים".

יתר על כן, ה-FDA לא פיתח כללים או תקנות לגבי מאפיינים המגדירים מה נחשב כמוצר כ"טבעי". ה-FDA אכן מתייחס להגדרה של "טבעי" במדיניות הבלתי פורמלית שלו המגדירה "טבעי" כ"שום דבר מלאכותי או סינתטי (כולל צבעים ללא קשר למקור) אינו כלול במוצר, או נוסף לו, שבדרך כלל לא היה צפוי שיהיה שם".

חוק המזון, התרופות והקוסמטיקה הפדרלי בארצות הברית אוסר על תיוג שקרי או מטעה. למשרד החקלאות האמריקאי (USDA) יש תקן עבור מזון אורגני הנקרא "התוכנית הלאומית האורגנית".

תעשיית העופות ספגה ביקורת מצד המרכז למדע לטובת הציבור על כך שתייגה בשר עוף כ"טבעי לחלוטין" לאחר שעבר תהליך של הזרקת תמיסת מלח במשקל של עד 25% ממשקלו. אין דרך משפטית למנוע תיוג זה.

 ראו גם 
 מזון אורגני
 טבעונאות

 קישורים חיצוניים 
 תו המזון - אפשריבריא, יוטיוב
 אופיר רוקח, מה היא תזונה בת-קיימא?, מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט

 הערות שוליים 

קטגוריה:מסחר במזון
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:תזונה
קטגוריה:תזונה בת קיימא