אנשי הארץ המיוערת

אנשי הארץ המיוערת (באנגלית: The Woodlanders) הוא רומן של הסופר והמשורר האנגלי בן המאה ה-19 תומאס הרדי, שפורסם בשנת 1887. זהו אחד מסדרת "ספרי ווסקס" של הארדי, המתרחשים כולם במחוז ווסקס ההיסטורי־בדיוני. כרונולוגית, הספר הופיע בין הרומן "ראש העיר קסטרברידג'" לבין הרומן "טס לבית דרברוויל".

 דמויות ועלילה
סיפור העלילה מתרחש במחצית השנייה של המאה ה-19, בכפר קטן ונידח 'ליטל הינטוק' הנמצא בלב יערות ומטעי תפוחים ונדמה כמופקע מן העולם. אך כפי שאומר המספר כבר בפתיחה "... מקום שבו מדי פעם בפעם, דרמות של גדולה ושל אחדות אמיתית, כמו בטרגדיה יוונית, משוחקות במציאות.."
גרייס מלברי, בת הכפר, חוזרת הביתה לאחר כמה שנות התחנכות בפנימיות אריסטוקרטיות לבנות המעמד הגבוה. השיבה הבייתה כרוכה ברגשות מעורבים: שמחה על חזרה אל ההורים ואל מחוז הילדות, יחד עם תסכול מן הסביבה הגסה והכפרית השונה כל כך מן החיים המעודנים שהתרגלה אליהם, וחששות כיצד תשתלב ותחיה בסביבה זו. בחזרתה היא פוגשת את אהוב ילדותה גַ'יילס ווינטרבורן, אך רגשותיה אליו הצטננו והיא חושבת עליו רק כחבר טוב מן העבר. בו בזמן היא מתוודעת לרופא הכפר החדש, דוקטור פִיצפִּירס בן המעמד הגבוה, ומתפתה להינשא לו, בגלל מעמדו ובגלל כוח המשיכה של אישיותו, אך ללא אהבה אמיתית. זמן לא רב לאחר הנישואין מתחוור לה שבעלה מנהל רומן עם מרת שַרמונד בעלת האחוזה המקומית. היא מנסה לשאת את כאבה ולהמשיך בחייה כרגיל, אך בעלה הרופא נוטש אותה ונמלט לאירופה עם אהובתו. רגשי החיבה אל ג'יילס מתפתחים לאהבה, ושניהם, בעידודו הנמרץ של אביה של גרייס, מתפתים להאמין שבעקבות חוקי הגרושין החדשים תוכל להתגרש מבעלה הנואף ולהינשא לג'יילס. אך מתברר שגם החוקים הליברליים יותר לא יאפשרו זאת. גרייס ממשיכה בחייה בבית הוריה, עד שהשמועה עושה כנפיים, שבעלה חוזר לבדו לאנגליה והוא בדרך הביתה. גרייס נחרדת למחשבה אפילו לראותו והיא נמלטת אל ביתו הזמני הרעוע של ג'יילס, בבקשה שיעזור לה לברוח לעיירה קרובה. ג'יילס מפנה לה את ביתו אף על פי שהוא סובל כבר ממחלה קשה, וכעבור שני לילות בחוץ בגשם מת בזרועותיה. לאחר תקופה של אבל ומחלה בבית אביה, מתאוששת גרייס ואילו פיצפירס שחי בעיירה סמוכה מנסה אט אט לחזור ולזכות באמונה. הוא מצליח בכך ולאחר אסון שבו גרייס כמעט נתפשת במלכודת נגד מסיגי גבול, חוזרים השניים זה אל זה כבעל ואישה.
ג'יילס ווינטרבון  אהוב היַלדות, שמר כל השנים על אהבתו לגרייס. הוא עוסק במלאכות יער מזדמנות אצל אביה של גרייס, במטעי התפוחים, ובתחזוקת מכשיר לטחינת תפוחי עץ לצורך ייצור סיידר. ג'יילס הוא בן היער, איש טבע, הקשור בכל נימי נפשו לסביבה וכאילו מתמזג תוך כדי עבודתו עם היער. הוא איש תם וישר, החי חיים פשוטים ומחוספסים ואינו נוטה לחשוף את רגשותיו. חוץ מייסוריו על אובדן גרייס לטובת הרופא, הוא נקלע לעימות עם מרת שרמונד בעלת האחוזה ועקב עניין משפטי מאבד את ביתו, שבו התגוררה משפחתו שנים רבות. ממעמד של איכר אמיד למדי הוא מתדרדר להיות פועל שכיר בעבודות זמניות, וכפי שכבר סוּפר מאבד את אהובתו ולבסוף גם את חייו עקב מחלה שלא טופלה.מר פִיצפִּירס, רופא הכפר, שהתיישב לא מכבר בסביבה זו, נצר למשפחה ממעמד גבוה, אך מרושש כעת, חישב ומצא שבאזור זה יוכל להתבסס כלכלית ואז יוכל להתקדם ולעסוק ברפואה בעיר גדולה. פִיצפִּירס המתוסכל מן הסביבה הנידחת, מחוֹסר תעסוקה ומתקוות שנכזבו, מעסיק את עצמו במחקרים רפואיים מדעיים ובעיונים פילוסופיים. לאחר שהתוודע במקרה לגרייס, ונדהם למצוא אישה יפה ומחונכת כהלכה בסביבה זו הכפרית, הוא מחליט לחזר אחריה, באישורו של אביה, למרות החשש המקנן בו שנישואים כאלה יחתמו את שאיפותיו למעמד וליוקרה. תאונה קלה שארעה למרת שרמונד במרכבתה, מביאה את הרופא פיצפירס אל האחוזה. שם מתברר לשניים, שנפגשו כבר בעבר למשך יום אחד בעיר נופש בגרמניה, ורגשות האהבה שניצתו אז, חוזרים ומתלהטים עכשיו. מרת שרמונד רואה בזה שעשוע להנעים בו את הזמן, אך פיצפירס שוקע באהבה החדשה ומצטער על נישואיו החפוזים לגרייס. הוא עורך מסעות רכובים ליליים אל בית אהובתו, ובאחד ממסעותיו אלה, נתקל באביה של גרייס, מר מלברי, ולאחר חילופי דברים קשים, נזרק מן הסוס, נפצע קשה למדי, ומגיע לבית האחוזה, שם מרת שרמונד מטפלת בו עד שהוא מתאושש חלקית ובורח מן הכפר ליבשת באירופה, ושם מצטרפת אליו אהובתו. לאחר ריבים מתמשכים איתה, הוא חוזר לבית מלברי במטרה להמשיך כרגיל בחיי נישואיו.מרת שרמונד בעלת האחוזה היא גבירה גחמנית ומשועממת, שהגיעה במקרה, עקב מות בעלה, אדון האחוזה לסביבה זו. אין לה כל קשר לסביבה הכפרית, אין היא אוהבת אותה, והיא סובלת ממזג האוויר הקר והגשום. היא בעלת כל הקרקעות בכפר, כולל היער, המטעים ובתי התושבים, וגורלם נתון בידיה או בעצם בידי הסוכן המועסק על ידה. כשגרייס חוזרת אל הכפר, הן מתוודעות, גרייס מוצאת חן בעיניה והיא מוזמנת לביקור באחוזה. שם הוגה מרת שרמונד תוכנית לצרף את גרייס אליה כבת לוויה במסעותיה ביבשת, באירופה. אך רגע לא מתוכנן, שבו נשקפות שתי הנשים ביחד במראה, ממחיש למרת שרמונד, שנערה צעירה ופורחת כגרייס רק תאפיל על נשיותה שלה הבוגרת יותר, והיא זונחת את תוכניתה, מבלי ליידע את גרייס. הפגישה עם פיצפירס מתפתחת לפלירט לא מחייב בעיניה, אך אז מתגלה לה שהיא נסחפת לאהבה שמעולם לא חשה כמוה קודם לכן. באירופה, שאליה נדדה בעקבות פיצפירס, היא פוגשת מאהב אחר מן העבר, וזה מתנקש בה ביריית אקדח. מארטי סאות' היא הצלע החמישית במרובע האהבה. היא פועלת כפרית החיה חיי דחקות ונאלצת לדאוג בעצמה לפרנסתה. גם היא, כמו ג'יילס, ילדת יער, המכירה אותו באופן טבעי ובלתי אמצעי. היא עובדת לעיתים קרובות לצד ג'יילס ווינטרבורן, מעריצה אותו ומאוהבת בו, אך לעולם לא תגלה לו את רגשותיה. אביה מת במשך הסיפור ממחלה, וגם היא עקב קשרים היסטוריים בין משפחתה לבין משפחת ווינטרבורן, מסולקת מביתה בגלל אותו עניין משפטי, שסילק את ג'יילס מביתו. היא ממשיכה בחיי העמל הקשים, היא עוקבת אחר נישואי גרייס ואז אחר אהבתם החדשה של גרייס וג'יילס. לאחר מות ג'יילס, היא וגרייס מבקרות אותו מדי שבוע בשבוע בבית הקברות, אך כשגרייס חוזרת לבעלה החוקי, נותרת היא להיות אהובתו הנאמנה ולהמשיך לקונן עליו.מר מלברי, אביה של גרייס, הוא סוחר עץ אמיד, הנחוש להשיג לבתו את הטוב ביותר בדמות חתן מן העמד הגבוה, שאיתו תוכל לבסס חיים בסגנון אצילי. האב חש רגשות אהבה כנים לבתו, אך מעורבים בהם גם חשבונות של סוחר על הכסף שהשקיע בחינוכה. לגבי ג'יילס, שותפו המזדמן בעסקים, חש האב רגשות מעורבים. מצד אחד הוא חב לאביו של ג'יילס חוב מוסרי על כך שגזל ממנו בזמנו את אהובתו ונשא אותה לאישה, ומצד שני לא יסכים "לבזבז" את בתו על אדם כה פשוט, שהתדרדר לעוני לאחר שסולק מביתו. הפועלים השכירים אלה בעיקר פועליו של מר מלברי. זוהי חבורה מגוונת, תמימה ומשעשעת, שמוסיפה את טעם חיי הכפר לסיפור. השיחות שלהם, כמו במקהלה יוונית, מפסקות את העלילה בתובנות, לקחי עבר, וניבויים לעתיד.

 נושאים עיקריים 
קשר בין בני זוג. כפי שמעיר הארדי בהקדמה לספר זה, הוא נדרש שוב לשאלה, שהעסיקה אותו כבר בספרים קודמים: מהו הבסיס הנכון ליחסי אישות בין גבר לאישה, ומה קורה כשאחד מבני הזוג מתאהב באדם אחר, למרות ההתחייבויות כבדות המשקל שנטל על עצמו בעת טקס הנישואין. שאלות אלו קראו תיגר על המוסכמות החברתיות בתקופה הוויקטוריאנית, והארדי מצא את עצמו מותקף יותר ויותר בשיח הציבורי, עד שלאחר 'ג'וד האלמוני', שגם בבסיסו עומד מרובע אוהבים, החליט במודע לא לפרסם עוד רומנים ולהקדיש את עצמו לשירה. האירוניה הבוטה של הארדי בקשר למהוגנות המינית באה למשל לידי ביטוי בספר, כששתי אהובותיו של פיצפירס, מרת שרמונד בעלת האחוזה וסיוק דמסון הפועלת הכפרית מגיעות לביתה של הרעיה גרייס, בגלל השמועה על פציעתו או מותו של פיצפירס. וגרייס פונה אליהן: "אכן, יש לכן זכות מלאה להיכנס לחדר השינה שלו.. רעיות, כולן, בואו ניכנס יחד." מעמדות. הארדי רואה לידת אדם למעמד נחות או גבוה, עניין מקרי שאין לו כל קשר לתכונות פנימיות של אותו אדם. כך מארטי סאות' העוסקת בהקצעת חוטרים וידיה מיובלות, יכלה באותה מידה בנסיבות אחרות לאמן את ידיה בציור או בנגינה ולהצליח בכך. אפילו הסוס הזקן המושך שנים באותו מסלול, יכול היה בנסיבות אחרות ללחוך עשב בערבות המזרח. עם זאת הארדי ער עד כמה פער המעמדות הוא כוח מניע בחיי אנשים. אביה של גרייס מקדיש את חייו ומעוות את תפישת המציאות שלו לצורך העלאת בתו למעמד גבוה. מר פיצפירס מתאהב בגבירת האחוזה בגלל רגשותיו, אך גם בגלל מעמדה ובגלל תסכולו על כך שנקלע לנישואין פחותים. אפילו הכפריים הפשוטים, משהתבשרו על נישואי פיצפירס עם בת הכפר שלהם, רואים בכך ירידה, מתחילים לזלזל בו, להמעיט בגינוני כבוד כלפיו, ואפילו לפקפק ביכולתו לטפל בהם.יער וטבע. כפי ששמו מעיד עליו, הספר משוקע כל כולו בהווית ארץ היערות. כל אפיזודה וכל עניין נטועים בטבע מסביב ובחילופי עונותיו, ואלה מתוארים ביד משורר אמן ומסבים הנאה צרופה לקוראים. הטבע מתנהל על פי דרכו, אדיש לכאורה למעשי בני אדם, אך בו בזמן מעורב בכל המתרחש בחייהם. למשל, עץ גדול הסוכך על ביתם של מארטי ואביה, גורם לאב לתחושה נחרצת, אובססיבית, שהעץ יתמוטט על הבית ויגרום למותו. כשהעץ נגדע לבסוף כדי להקל על מחשבות המוות של הזקן, הוא נתקף בהלם כה נורא, עד שהוא נופל משותק למיטה ובסוף אותו יום מת. במקרה אחר, טעייה בסבך היער מזמנת יחדיו את הרעיה החוקית גרייס עם המאהבת מרת שרמונד, וכשהסערה מתגברת הן נאלצות לתפוש מחסה תחת אותו עץ ואז יושבות מחובקות מפאת הקור העז. אז מספרת מרת שרמונד לגרייס את הסודות הכי כמוסים, בעוד שגרייס מבינה לראשונה שרעותה ממש מאוהבת בפיצפירס ואין זה רק פלירט חולף.
גורל ומקריות. לכל אורך הספר נדמה שהדמויות, למרות אופיים וכוונותיהם, מובלות בעל כורחם בידי כוחות חזקים מהם. כוחות אלה יכולים להיות הטבע הסובב, כפי שתואר למעלה, או היסטוריה משפחתית, שלא ניתנת כמובן לשינוי, או מקרים קלי ערך המשנים גורלות. כך, למשל, היתקלות מקרית בין קרון עצים של מלברי הנהוג בידי ווינטרבורן, לבין מרכבתה של מרת שרמונד, גורמת למרת שרמונד לא לחדש את חוזה השכירות עם ווינטרבורן, וכך הוא מאבד את ביתו ואת שארית סיכוייו לשאת את גרייס. או – מסמך נשכח בתחתית תיבה בבית ווינטרבורן נותן לו זכות להאריך את חוזה השכירות עד תום חייו, אך הבקשה מוגשת מאוחר מדי ונדחית. כתובת שנכתבה על קיר מול ביתו של ווינטרבוורן ובה רומזת גרייס על רצונה להיות שלו, מיוחסת על ידו לתעלול של מארטי או של נער שעבר שם, הוא מתעלם מן המשמעות, ובכך מקדם את נישואי גרייס עם פיצפירס.

 תהליך כתיבת הספר
פלורנס אמילי הרדי, אשתו השנייה של הארדי, סיפרה שבשנת 1874 הפסיק הארדי את כתיבתו של "סיפור מארץ היערות", והניח אותו בצד, עקב עיסוקים אחרים שהיה נתון בהם. רק כעשר שנים מאוחר יותר חזר הארדי לספר שקיבל את שמו The Woodlanders והוא התפרסם בהמשכים בירחון "Macmillan's Magazine" , ממאי 1886 ועד אפריל 1887. באותה שנה יצא הספר לאור בשלושה כרכים. באפריל 1912 קיבץ הארדי את כל ספרי ווסקס במהדורה אחת, וביניהם כלל את 'אנשי הארץ המיוערת' בקבוצת הרומנים שקרא לה "רומנים של אופי וסביבה". במהדורה סופית זו הכניס הארדי תיקונים קלים, כולל בשמות מקומות ואנשים. הארדי ראה את הספר כאחד ממועדפיו והעיד עליו שכשקרא אותו שוב לאחר עשרים וחמש שנים לצורך אותה מהדורת ווסקס, מצא שמבחינת סיפור המעשה, הוא הטוב בספריו.

תרגום לעברית
הספר תורגם לעברית על ידי רון אגמון ויצא לאור ב־2025 בהוצאת אוריון.

 עיבודים לספר
ב-1913 בוצעה הפקה ראשונה של הספר כמחזה, שנכתב על ידי אוונס (A.H. Evans). ההצגה הועלתה על ידי החבורה הדרמטית של דורצ'סטר, ולאחר מכן ב-1914 הוצגה גם בלונדון ובוויימות'. מחזה על פי הספר לא הופק במשך שבעים השנים הבאות, ואז הועלו באנגליה שלוש הפקות בשלוש גרסאות שונות ב-1983, ב-2013 וב-2016.

עיבודים של הספר לקולנוע נעשו על ידי ה־BBC פעם בשנת 1970 ופעם בשנת 1997.

עיבודים מוזיקליים של כמה סצנות מן הרומן נעשו פעם ב 1925 עבור תזמורת קאמרית וזמריםLloyd, Stephen, Sparkes, Diana, Sparkes, Brian (editors): Music in Their Time: The Memoirs and Letters of Dora and Hubert Foss, 2019, p. 28 על ידי האדלי (Hadley), ופעם ב-1985 כאופרה על ידי סטפן פאולוס.

 קישורים חיצוניים 

 הספר "אנשי הארץ המיוערת" באנגלית, בפרויקט גוטנברג

 הערות שוליים 

2025 11
קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
קטגוריה:ספרי תומאס הרדי
קטגוריה:ספרי 1887