תוכנית השלום הצרפתית-סעודית

תוכנית השלום הצרפתית-סעודית, שנודעה גם כ"הצהרת ניו יורק", היא מתווה בתהליך השלום הישראלי-פלסטיני המתבסס על פתרון שתי המדינות. המתווה מציג תוכנית בת 15 חודשים להקמת מדינה פלסטינית ריבונית, וכולל התניות כמו פירוז חמאס מנשק, רפורמה ברשות הפלסטינית והקמת כוח ייצוב בינלאומי (ISF). התוכנית הוצגה בוועידה הבינלאומית ליישום פתרון שתי המדינות שהתקיימה בניו יורק בין ה-28 ל-30 ביולי 2025, לאחר שנדחתה ממועדה המקורי ביוני בשל מבצע "עם כלביא". הוועידה התבססה על החלטת העצרת הכללית של האו"ם (A/RES/79/81) שאומצה ב-3 בדצמבר 2024 ברוב של 157 תומכים מול 7 מתנגדים.

תוכנית זו הציתה גל הכרה בינלאומי רחב במדינה פלסטינית. בספטמבר 2025, עם פתיחת העצרת הכללית ה-80 של האו"ם, הודיעו בריטניה, קנדה, אוסטרליה, פורטוגל, צרפת, סן מרינו, לוקסמבורג, מונקו ואנדורה על הכרה במדינה פלסטינית. בנוסף גם בלגיה הכירה במדינה פלסטינית, אך ברמה הצהרתית בלבד, ותוך התניית המהלך המשפטי בשחרור החטופים וסיום שלטון חמאס.

 רקע 
ב-27 בספטמבר 2024, במהלך פגישת שרים בשולי העצרת הכללית ה-79 של האו"ם בניו יורק, השיק שר החוץ הסעודי פייסל בן פרחאן אאל סעוד את "הקואליציה הבינלאומית ליישום פתרון שתי המדינות". ב-4 בדצמבר 2024, אימצה העצרת הכללית של האו"ם החלטה הקוראת לכינוס ועידה בינלאומית בדרג הגבוה ביותר, שתיערך בין ה-2 ל-4 ביוני, במטרה לקדם באופן בלתי הפיך את הקמתה של מדינה פלסטינית. ב-24 במאי בפריז, אירח שר החוץ ז'אן-נואל בארו את מקביליו מסעודיה, מצרים וירדן לישיבת עבודה שהוקדשה להכנות לוועידה. במהלך ביקורו באינדונזיה, הדגיש נשיא צרפת עמנואל מקרון כי רק פתרון מדיני יוכל להשיב את השלום ולתמוך בשיקום ארוך טווח.

ב-9 ביוני 2025, שלח נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס איגרת הן למקרון והן ליורש העצר הסעודי מוחמד בן סלמאן, שבו גינה את פעולות חמאס ב-7 באוקטובר, הביע תמיכה בפירוק חמאס מנשקו, והצהיר כי לתנועה לא צריך להיות כל תפקיד בממשל ברצועת עזה. כמו כן, הוא התחייב לרפורמה ברשות הפלסטינית ולעריכת בחירות בתוך שנה, והזמין כוחות ערביים ובינלאומיים להתפרס בעזה כדי לייצב את המצב הביטחוני.

ב-11 ביוני 2025, קרא ממשל טראמפ למדינות שלא להשתתף בוועידה, והזהיר מפני השלכות דיפלומטיות. המסר הדגיש כי ארצות הברית מתנגדת לכל הכרה חד-צדדית במדינה פלסטינית.שמאל|ממוזער|ביולי 2025, הודיע נשיא צרפת עמנואל מקרון (בתמונה) כי צרפת תכיר בפלסטין. לקראת הוועידה, צרפת פעלה לשכנוע מספר בעלות ברית מערביות להצטרף להכרה שלה במדינה פלסטינית.
לפני דחייתה הראשונית, מטרת הוועידה הייתה הרחבת ההכרה במדינה פלסטינית. בזמן הוועידה, 147 מתוך 193 מדינות האו"ם (76%) הכירו במדינה פלסטינית. לפי Associated Press, ממשלת נתניהו, שהחרימה את הוועידה יחד עם ארצות הברית, מתנגדת למדינה פלסטינית ומעדיפה "סטטוס קוו, שבו ישראל שומרת על שליטה כוללת, ולישראלים יש זכויות מלאות יותר מאשר לפלסטינים".

במאי 2025, מקרון הציע הכרה במדינה פלסטינית במהלך הוועידה. ישראל דחתה את הצעת מקרון, וקבעה כי ההכרה והוועידה עצמה יהוו פרס לחמאס. שר החוץ ז'אן-נואל בארו הגיב כי על ראש הממשלה נתניהו לחזור לעמדותיו מ-2009 התומכות בפתרון שתי המדינות. ב-24 ביולי 2025, רגע לפני הוועידה, הכריז מקרון כי צרפת תכיר רשמית בפלסטין בטקס שיתקיים בשיתוף עם המושב ה-80 של העצרת הכללית של האו"ם. ראש ממשלת מלטה, רוברט אבלה, הודיע בתחילה שמלטה תכיר בפלסטין בעקבות הוועידה. לפי פוליטיקו, צרפת לחצה גם על הולנד ובריטניה להכיר בפלסטין.

 הוועידה 
שר החוץ הנורווגי, אספן בארת איידה, התחייב כי מדינתו תספק 200 מיליון קרונות נורווגיות כסיוע לממשלה הפלסטינית, הניצבת בפני משבר כלכלי עקב עיכוב כספי המיסים על ידי ישראל מאז אוקטובר 2023.

 תמיכה בהכרה בפלסטין 
ביומו השני של הוועידה, הכריזה הממלכה המאוחדת כי תכיר בפלסטין בספטמבר, אלא אם ישראל תסכים להגיע להפסקת אש במלחמת חרבות ברזל ותימנע מסיפוח יהודה ושומרון. מלטה הודיעה אף היא כי תכיר בפלסטין בספטמבר בעצרת הכללית של האו"ם, וסן מרינו הודיעה שתכיר בפלסטין עד סוף השנה. עם זאת, חלק ממאמציה של צרפת להבטיח הכרה במדינה פלסטינית נכשלו, כאשר מדינות כמו יפן, סינגפור, דרום קוריאה סירבו להכיר בפלסטין.

ב-29 ביולי, פורסמה הצהרה משותפת בשם "הצהרת ניו יורק" שנחתמה על ידי חמש עשרה מדינות. ההצהרה כינתה את ההכרה בפלסטין כ"צעד חיוני לקראת פתרון שתי המדינות" והציעה כי מספר מדינות נוספות עשויות להכיר בפלסטין בחודשים הקרובים. על "הצהרת ניו יורק" חתמו:










בעקבות ההצהרה, לוקסמבורג הודיעה כי היא "נוטה בחיוב" להכיר בפלסטין בספטמבר. קנדה הודיעה כי תכיר בפלסטין בספטמבר, בתנאי שפלסטין תהיה מפורזת ושהרשות הפלסטינית תקיים בחירות דמוקרטיות בשנת 2026 ללא חמאס. ניו זילנד סירבה להכיר בפלסטין באופן מיידי. פסגת המשך בנושא המדינה הפלסטינית נקבעה ל-22 בספטמבר 2025, בהשתתפות מנהיגים מהעולם.

 הצהרת ניו יורק 
בוועידה הוצגה "הצהרת ניו יורק" בת שבעה עמודים, המתווה תוכנית מדורגת בת 15 חודשים להקמת מדינה פלסטינית ריבונית ומפורזת. התוכנית כוללת את הטלת הממשל על פלסטין כולה על הרשות הפלסטינית, והקמת משלחת כוח שמירת שלום זמני של האו"ם שיספק ביטחון לפלסטינים במהלך תקופת המעבר. ההצהרה מעודדת מדינות להכיר בפלסטין כמדינה ריבונית, מגנה את מתקפות שבעה באוקטובר, תוך קריאה לחמאס להתפרק מנשקו ולוותר על שלטונו בעזה. זהו גינוי ראשון מצד מדינות ערב לחמאס.

ההצהרה מקימה ועדה מיוחדת האחראית על פיתוח ופיקוח על המנגנונים הדרושים, באמצעות מעקב רציף ומחייב, כדי להבטיח את יישום החלטותיהFor the text of the declaration, see . הוועדה תורכב מ-19 מדינות ותנוהל בראשות משותפת של צרפת וערב הסעודית. היא תכלול 17 יושבי ראש של שמונה תת-הוועדות שצמחו מוועידה זו. על הצהרת ניו יורק חתמו בתחילה, לפי הסדר:




  סין 












ב-12 בספטמבר 2025, העצרת הכללית של האו"ם העבירה החלטה לא מחייבת המאמצת את הצהרת ניו יורק ברוב של 142 תומכים מול 10 מתנגדים.

ב-18 בספטמבר 2025 התראיין הנשיא מקרון ליונית לוי מחדשות 12, ימים ספורים לפני הכרת צרפת במדינה פלסטינית. הראיון נערך בארמון האליזה בפריז לאחר שראש הממשלה נתניהו התנה את בקשת מקרון להגיע לביקור בישראל בכך שצרפת תחזור בה מכוונתה להכיר במדינה פלסטינית. נוכח הסירוב הדיפלומטי, בחר מקרון לפנות ישירות לציבור הישראלי ולהציג את התוכנית הצרפתית-סעודית, הכוללת הפסקת אש, שחרור חטופים ומתווה מדיני אותו הגדיר כדרך היחידה לבידוד חמאס. בעוד מקרון הציג את היוזמה כחיונית לביטחון ישראל בטווח הארוך, ממשלת ישראל דחתה אותה בטענה שהיא מהווה "פרס לטרור".

 תגובות 
ביום פתיחת הוועידה, מחלקת המדינה של ארצות הברית פרסמה הצהרה שבה דחתה את הוועידה, ותיארה אותה כלא פרודוקטיבית ובעלת עיתוי גרוע. ההצהרה טענה כי הוועידה לא תקדם את השלום, אלא תאריך את המלחמה, תעודד את חמאס על ידי מתן פרס להתנהגותו ההרסנית, ותחתור תחת מאמצים אמיתיים להשגת שלום בר-קיימא.

מהלכים אלו הובילו את נתניהו לשאת את "נאום ספרטה", שבו הבהיר כי ישראל ניצבת בפני בידוד מדיני גובר ומעבר חלקי לכלכלה אוטרקית. דבריו, ששידרו חוסר אמון בחוסנה הכלכלי והביטחוני של המדינה, הובילו לירידות שערים חדות בבורסה לניירות ערך בתל אביב. אולם זמן קצר לאחר מכן ממשל טראמפ הוביל את תוכנית 21 הנקודות, שהביאה להפסקת אש וחילופי שבויים.

 הערות שוליים 

קטגוריה:תהליך השלום הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:תגובות למלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו