אהרן צבי זופניק

אהרן (הירש) זופניק (בלועזית: Aron Hersch Żupnik; י"ז בתמוז ה'תר"ג, 15 ביולי 1843 סמבור – ט"ז בניסן ה'תרע"ז, 8 באפריל 1917, וינה) היה סופר, עיתונאי, מו"ל ובעל בית דפוס עברי. פעל בעיקר בעיר דרוהוביץ', ועמד במוקד העשייה התרבותית של חוגי ההשכלה היהודית באזור.

קורות חיים
נולד בגליציה בשנת 1843. למאיר וחוה. מקורות בני הזמן חלוקים באשר למקום לידתו: יש המציינים את דרוהוביץ', אחרים את סטרי, ויש אף אזכור לסמביר. גם שנת לידתו אינה אחידה במקורות, ולעיתים נזכרת כ"סביב 1850".

חינוכו הושפע מרוח ההשכלה, והוא רכש בקיאות בעברית, בגרמנית ובספרות כללית. בצעירותו החל לפרסם מאמרים בענייני חינוך, תרבות וחברה יהודית. כתביו הופיעו בכתבי העת העבריים המרכזיים של התקופה, ובהם "המגיד, "השחר" והמבשר (עיתון).

בשנת ה'תרכ"ו (1866) השתקע בדרוהוביץ', התיידד עם אשר זליג לויטרבך ובה פיתח פעילות ספרותית, עיתונאית ומו"לית ענפה.

התכתב עם הרב אריה לייבוש הורוביץ, בעל "הרי בשמים".

זופניק היה פעיל בחיי הקהילה בדרוהוביץ'. הוא יזם ונטל חלק בסניף המקומי של כל ישראל חברים ("Alliance Israélite Universelle", 1863), התנדב במטבח העממי היהודי ("Jüdische Volksküche") (1867), והשתתף בסניף הדרוהוביצאי של הארגון הציוני "ציון" (1894) ועוד. בתחילה גילה עניין בתנועת ההשכלה, אולם בשנות ה־80 של המאה ה־19 פנה בהדרגה לציונות. עם זאת, בגיליון היובל של דראהאביטשער צייטונג משנת 1913 הדגיש זופניק את השקפותיו המתונות והליברליות, שלטענתו סייעו לעיתון להתקיים שלושים שנה.

פעילות עיתונאית
בשנת ה'תרמ"ג (1883) ייסד בדרוהוביץ' בית דפוס עברי, והחל להוציא לאור את השבועון הגרמני דראהאביטשער צייטונג – עיתון שנדפס בגרמנית אך באותיות עבריות. העיתון יצא בדרך כלל אחת לשבועיים, וכל גיליון שני נשא גם את הכותרת "Drohobyczer Handels-Zeitung". בחלק מן הגיליונות נדפסו גם מדורים בעברית.

מטרתו הייתה להפיץ בקרב יהודי גליציה את רעיונות הנאורות והאמנציפציה, ולהעמיד במה לדיון בענייני חינוך, כלכלה ותרבות יהודית עכשווית.

כתב העת ״ציון״
זופניק היה שותף גם לכתב העת ציון (Ẓiyyon), שבראשיתו היה כתב עת לספרות עברית (1885–1888), ובהמשך יצא ככתב עת חודשי עיוני־מדעי (1896–1897).

בית הדפוס א״ה זופניק
בית הדפוס "א״ה זופניק" (A. H. Żupnik) היה מן הבולטים בגליציה המזרחית. שמו מופיע כרושם מדפיס על ספרים, חוברות וכתבי עת עבריים וגרמניים, לעיתים בנוסח "דפוס א״ה זופניק" ולעיתים "דפוס אהרן צבי זופניק".

הצלחתו הכלכלית של בית הדפוס הביאה לקשרים מסחריים עם חצר הקיסרות בווינה, וסביר שבשנים 1904–1905 מונה לספק חצר קיסרי (k.u.k. Hoflieferant).

חיבוריו
 קדושת השם (ברודי, 1867) – רומן (היסטורי) על הנערה סול חגואל שמסרה נפשה על קידוש השם; הסיפור נכתב מפי החכם דע עפפייא (מקסימיליאן בנדיקט יפה) בלשון ספרדית; תורגם תחילה לגרמנית במאמר־עיתון על ידי לודוויג פיליפסון ותורגם לעברית על ידי אהרן צבי זופניק. 
 תולדות אברהם הכהן (לבוב, 1869) – ביוגרפיה של המטיף היהודי אברהם כהן מלבוב.
 אמת ומשפט (דרוהוביץ', 1883) – תרגום עברי לחיבורו של יוזף פון ורטהיימר.
 Vom Heder zur Werkstätte (דרוהוביץ', 1884) – רומן גרמני על חיי היהודים בגליציה.
 Zur Lösung der Judenfrage durch die Juden (ברלין, 1885).

שם המשפחה
שם המשפחה זופניק נגזר ככל הנראה מן המונח "ז’וּפָּה", ששימש לציון מבשלת מלח. עובדה זו עשויה להעיד על קשר קדום של המשפחה לתעשיית ייצור המלח, וסביר להניח כי זיקה זו קשורה לעיר דרוהוביץ', שהייתה מרכז חשוב להפקת מלח בגליציה.

אחרית ימיו
בשנותיו האחרונות שהה זופניק מחוץ לגליציה. הוא נפטר ב-8 באפריל 1917 בווינה; לפי מקור אחד, מותו אירע במהלך הפצצה בעיר בעת מלחמת העולם הראשונה.

לקריאה נוספת

חיים דב פרידברג, תולדות הדפוס העברי בפולניה, עמ' 165.

קישורים חיצוניים


הודעת פטירתו:

הערות שוליים

קטגוריה:משכילי גליציה
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים
קטגוריה:דרוהוביץ': אישים
קטגוריה:ילידי 1843
קטגוריה:נפטרים ב-1917