דו אלקרנין

זֻלְקַרְנַיְן (בערבית: ذو القرنين, תעתיק: ד'וּ אל־קַרְנַיְן, "בעל שני הקרניים") היה שליט המופיע בקוראן, בסורת אל־כּהף (פסוקים 83–101). זולקרנין מתואר כשליט שאללה העניק לו כוח גדול בארץ, ושהצליח להגיע "ממקום שקיעת השמש ועד מקום זריחתה". בנוסף, הוא בנה חומה כדי להגן על עם נרדף מפני גוג ומגוג, שתקרוס רק באחרית הימים.

 משמעות השם 
השם "זול־קרנין" פורש בדרכים שונות: "בעל שני הקרניים" (כמציין תפארת מלכותית), בעל שליטה בשני קצות העולם (מזרח ומערב), או כבעל שתי פציעות בראשו.Glassé, Cyril (2003). "The New Encyclopedia of Islam", p. 38. המילה הערבית "קַרְן" יכולה לציין "קרן" וגם "תקופה" או "דור".Glassé & Smith, 2003, p. 39.

 סיפורו בקוראן 
הפסוקים מציגים שלושה מסעות עיקריים:
 למערב, שם "השמש שוקעת במעיין בוצי";Qur’an 18:86.
 למזרח, שם השמש זורחת על עם שאין לו מחסה מפניה;Qur’an 18:90.
 לצפון, שם פוגש עם המבקש עזרה מפני גוג ומגוג. זולקרנין בונה חומה מברזל ונחושת מותכת כדי לעצור אותם.Qur’an 18:93–97.

 זהותו של זולקרנין 
הקוראן אינו מציין את זהותו של זולקרנין, ולכן לאורך הדורות הוצעו מספר הסברים:

 זיהוי עם אלכסנדר הגדול 
ברוב המסורת המוסלמית הקלאסית ובקרב חוקרי מערב נטען כי זולקרנין הוא אלכסנדר הגדול.W. Montgomery Watt, Encyclopaedia of Islam, 1960–2007.Cook, David (2013). "Gog and Magog", Encyclopaedia of Islam. הדבר מבוסס על הדמיון לאגדה הסורית על אלכסנדר, שבה הוא בונה חומה כנגד עמים פראיים המזוהים עם גוג ומגוג.Van Bladel, Kevin (2008). “The Alexander Legend in the Qur’an 18:83–102”.

עם זאת, פרשנים מוסלמים רבים דחו זיהוי זה, מאחר שאלכסנדר הגדול היה עובד אלילים, בעוד זולקרנין בקוראן מוצג כמאמין באל אחד.Ibn Kathir, Tafsir, פירוש לסורת אל־כהף.

 זיהוי עם כורש הגדול 
בקרב פרשנים מוסלמים מודרניים התפשטה הדעה כי זולקרנין הוא כורש הגדול, מלך פרס.Maududi, Tafhim al-Qur'an. תומכי דעה זו מסתמכים בין היתר על חזון דניאל, שבו איל בעל שתי קרניים מסמל את מלכות מדי ופרס, וכן על תיאורי התנ"ך את כורש כשליט מונותאיסט המשחרר את גולי בבל.

עם זאת, מחקר היסטורי מציין כי מקורות אסלאמיים קדומים אינם תומכים בזיהוי זה.Wheeler, Brannon (2002). Moses in the Quran and Islamic Exegesis, עמ' 96.

 מסורות תימן ודרום ערב 
במקורות ערביים דרומיים זוהה זולקרנין עם מלך חִמיר בשם א-צעב בן מַרָאת'ד , אך חוקרים רואים בכך עיבוד מאוחר של אגדות אלכסנדר.Wheeler, 1998, p. 200.Stoneman, Richard (2003), pp. 11–12.

 זולקרנין במסורת ובספרות 
דמותו של זולקרנין מופיעה בסיפורי עם, ספרות סופית ופיוטית:
 באגדות אנדלוסיה הוא מזוהה עם אלכסנדר המבקר במכה ומבצע את החג'.Stoneman, 2003, p. 11.
 ב"אלף לילה ולילה" ובכתבי אל־ע'זאלי הוא מוצג כמלך חכם הנפגש עם עמים זרים.Pinault, 1992, p. 181.
 בכתבי רומי הוא מטפס על הר קאף האגדי ופוגש את המלאך אסראפיל לפני יום הדין.Rumi, Mathnawi.
 במסורת המלַאית (דרום־מזרח אסיה) מכונה "איסכנדר זולקרניין" ונחשב לאבי המלכים המקומיים.Daneshgar, 2016, p. 222.

 ראו גם 
 סורת אל-כהף
 מלחמת גוג ומגוג
 אלכסנדר הגדול
 כורש
 הקוראן

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:מלכים אגדיים