יואב סנטו

יואב סנטו (נולד ב-27 בדצמבר 1943) הוא סוציולוג, חוקר חברתי וסופר ישראלי. כיהן כראש המחלקה לטיפול בהתמכרויות במשרד הבריאות והיה דמות מפתח בעיצוב מדיניות הטיפול בנפגעי סמים בישראל בשנות ה-80. עבודתו המחקרית והספרותית עוסקת באוכלוסיות קצה ובסוגיות של זהות ומשפחה.

 ביוגרפיה 
סנטו נולד בשנת 1943 בהונגריה. הוא גדל כילד מאומץ, עובדה שנודעה לו רק בשלב מאוחר בחייו והשפיעה רבות על יצירתו הספרותית. בצעירותו למד בבית הספר לקציני ים עכו, אותו תיאר כמי שהפך אותו מ"פרחח" ל"בן אדם". לאחר שירותו הצבאי בחיל המודיעין ובחיל הים, הפליג בצי הסוחר.

הוא השלים תואר ראשון במדע המדינה וסוציולוגיה בישראל, ולאחר מכן שהה כ-14 שנה בארצות הברית, שם השלים תואר דוקטור (Ph.D) בסוציולוגיה עם התמחות בחקר סמים ואלכוהול.

 קריירה ציבורית ומחקרית 
עם שובו לישראל, השתלב סנטו בשירות הציבורי והוביל מהלכים לאומיים בתחום הטיפול בהתמכרויות:

משרד הבריאות (1984–1990): כיהן כמנהל המחלקה לסמים ואלכוהול (תפקיד שכונה באותם ימים "הנרקומן הראשי" של המדינה). בתקופה זו היה המערך הטיפולי בישראל בחיתוליו.

הקמת תשתיות טיפול: היה ממקימי מרכזי הגמילה והקהילות הטיפוליות המרכזיות בישראל, בהם מלכישוע, אילנות ובית אור אביבה.

עיצוב מדיניות רווחה: סנטו הוביל רפורמה ביחס המוסד לביטוח לאומי למכורים. הוא התנגד למתן קצבאות הבטחת הכנסה אוטומטיות למכורים, בטענה שהמדינה מממנת בכך את הסם. במקום זאת, יזם הקמת מרכזי אבחון והכוונה, והתנה את קבלת הקצבה בהשתלבות בהליך טיפולי/אבחוני.

מחקר: לאורך השנים ביצע מחקרים רבים עבור משרדי הממשלה (המשרד לביטחון פנים ומשרד הרווחה), ביניהם "הסקר הלאומי על תופעת הזנות בישראל" (2016), מיפוי דרי רחוב, ומחקרים בנושא שיטור בחברה הערבית.

 מחקרים עיקריים 
 בשנת 2001 ערך סנטו סקר מאגרי מידע הקשורים לאלימות במשפחה.
 בשנת 2011, כראש יחידת המחקר במכון "מותגים", ערך מחקר על דיוני הארכת מעצר בבית משפט השלום בתל אביב, שבדק 3,040 דיונים בארבע השנים הקודמות. המחקר מצא כי דיון ממוצע נמשך 6 דקות ו-42 שניות, עם אישור 79% מבקשות המעצר של המשטרה.
 בשנת 2014 ערך סנטו, בשיתוף עם משה ברגר, מיפוי של דרי הרחוב בישראל עבור משרד הרווחה והשירותים החברתיים. המחקר כלל מיפוי התופעה בישראל והתייחס לקשיי ההישרדות ברחוב.
 בשנת 2015 כתב סנטו, בשיתוף עם משה ברגר ובייעוץ אקדמי של פרופסור גיורא רהב, סקירת ספרות על תופעת הזנות במאה ה-21. הסקירה מספקת רקע מדעי ומקצועי על הגדרת התופעה.
 בשנת 2016 ערך סנטו, בשיתוף עם ד"ר אברהם כרמלי ובייעוץ מדעי של פרופסור גיורא רהב, את הסקר הלאומי על תופעת הזנות בישראל, עבור משרד הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד הביטחון הפנים. הסקר העלה, בין היתר, כי כ-550 גברים נמצאים במעגל הזנות בשנה, ובדק גורמים כגון מצוקה כלכלית, התעללות מינית והתמכרות לסמים.

באותה שנה ערך סנטו סקר עמדות הציבור כלפי תופעת הזנות, בשיתוף עם אייל פרידמן. הסקר, שבוצע בינואר 2013 במדגם של 754 נדגמים בשפות עברית, ערבית ורוסית, מצא כי 23% מהמשתתפים סברו שיש להעניש את הנשים בזנות, ו-26% ראו בזנות מקצוע לגיטימי. הסקר כלל השוואה לסקרים מ-2007 ו-2008.

מחקרים נוספים כללו עבודה על מסיימי תוכניות שיקום וגמילה בבית הסוהר חרמון, בשיתוף עם פרופסור גיורא רהב, עבור לשכת המדען הראשי במשרד לביטחון הפנים, וכן כתיבה על פרויקט הורי"ם לנפגעי סמים עבור המוסד לביטוח לאומי.

 השתתפות בוועדות הכנסת 
סנטו השתתף בדיוני ועדות בכנסת, כולל דיון ב-2014 בנושא מידע על זנות ברשת, שבו ציין כי חלק מהמידע ברשת אינו אקטואלי. ב-2016 הציג ממצאי הסקר הלאומי בוועדה להתמודדות עם תופעת הזנות בעידן האינטרנטי. ב-2025, בדיון בוועדת החוקה, התייחס למודל הנורדי נגד זנות והציין כי הוא לא הוכיח השפעה על היקף התופעה.

 פעילות ספרותית 
כתיבתו של סנטו מתאפיינת בשני כיוונים עיקריים: ספרות פתגמים הומוריסטית-פילוסופית, ופרוזה ביוגרפית החוקרת את נבכי הנפש והמשפחה.

ספרי פתגמים: פרסם את הספרים "שיפודי לשון" ו"משפטי סנטו", המאגדים תובנות קצרות על החיים. הוא מפעיל עמוד פייסבוק פופולרי בשם "פתגם לכל מטרה".

"איש משפחות": רומן שנכתב בשיתוף עם מיקי מילר. הספר מבוסס על סיפורו האישי של סנטו ומתאר אדם המגלה ערב חתונתו שהוא מאומץ, גילוי המוביל למשבר זהות ולמסע בין שתי משפחותיו – הביולוגית והמאמצת.

סלון ספרותי: ניהל בביתו במשך מספר שנים סלון ספרותי שאירח מאות יוצרים, משוררים וסופרים.

 השפעה וחשיבות 
מחקריו של סנטו תרמו להבנת תופעות חברתיות מורכבות בישראל, כגון זנות ודרי רחוב, והשפיעו על דיונים ציבוריים וממשלתיים. ממצאיו שימשו כבסיס לוועדות הכנסת, דוחות רשמיים ותוכניות שיקום. לדוגמה, הסקר הלאומי על זנות סייע בהערכת היקף התופעה והגורמים לה, והוזכר במסמכים אקדמיים וממשלתיים. סנטו הדגיש גורמים מבניים כמו עוני, ניצול ואלימות, וקרא לפתרונות חברתיים מבוססי מחקר.

 משפחה וקהילה 
סנטו נשוי ולו 2 ילדים. פעילותו הקהילתית כוללת את ארגון קבוצת "BIKE DATE" – קבוצת רוכבי אופני שטח שמטרתה סיוע במציאת זוגיות. יוזמה זו משקפת את גישתו הסוציולוגית, המשתמשת ב"מרחב השלישי" (שאינו הבית או העבודה) ליצירת אינטראקציה טבעית ובלתי אמצעית. סנטו מתעד את רכיבותיו האתגריות לאורך שביל ישראל, מתוך כוונה להפכן לספר נוסף, מסע שהוא מכנה "ניווט בשדה הפרוץ".

 ראו גם 
זנות בישראל
חסר בית
התמכרות לסמים
שיקום אסירים בישראל

 קישורים חיצוניים 
 אדולנמאניה, העיר (תל אביב) 13 פברואר 1987
 רפאל מן ודליה מזורי, 15 אלף ישראלים מכורים לסמים; כ־2 00 אלף משתמשים־מזדמנים, מעריב, 3 אוגוסט 1987
 אדר אבישר, טריפ אל הטירוף, עיתון מעריב, 19 מאי 1988⁩
 הקשר הישראלי, העיר (תל אביב), 3 יוני 1988⁩
 מיכל קדם, 200 אלף צרכני סמים בארץ; 20 אלף מכורים, חדשות, 13 אפריל 1989⁩
 אמיר גילת, ענף חדש בקיבוץ: גמילת נרקומנים, מעריב, 21 מרץ 1990
 מסקר עמדות הציבור בנושא זנות הציבור מדבר בשני קולות – הוא רוצה לפעול נגד הזנות אבל גם רוצה להסדיר אותה, הכנסת, 9 בדצמבר 2014
 בעקבות מצב החירום וללא מתנגדים: ועדת החוקה אישרה לקריאות שנייה ושלישית את הארכת הוראת השעה לאיסור צריכת זנות בחמש שנים נוספות לקראת פקיעתה הכנסת, 24 ביוני 2025





 הערות שוליים 

קטגוריה:בוגרי בית הספר לקציני ים עכו
קטגוריה:סוציולוגים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור
קטגוריה:עובדי משרד הבריאות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:סמים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:רוכבי אופניים
קטגוריה:זנות בישראל
קטגוריה:מוסדות גמילה מסמים ומאלכוהול
קטגוריה:עוני
קטגוריה:מגורים
קטגוריה:ילידי 1943