אוניות ויקטורי

ויקטורי היא סדרה של אוניות משא שיוצרה במספרים גדולים על ידי מספנות אמריקאיות במהלך מלחמת העולם השנייה. הן היו בעלות עיצוב מודרני יותר בהשוואה לסדרת ליברטי הקודמת, היו גדולות מעט יותר וכללו מנועי טורבינת קיטור חזקים יותר, שאפשרו שיט במהירות גבוהה יותר כדי לאפשר השתתפות בשיירות מהירות ולהפוך אותן למטרות קשות יותר עבור הצוללות הגרמניות. בסך הכל נבנו 534 ספינות ויקטורי בין השנים 1944 ל-1946.

 עיצוב VC2 
שמאל|ממוזער|אוניות המטען ויקטורי עומדות בשורה במספנה בניית ספינות קליפורניה בלוס אנג'לס, קליפורניה.
שמאל|ממוזער|אא"ה סאראסוטה במפרץ לינגאיין, 8 בינואר 1945
אחת הפעולות הראשונות של מנהל ספנות המלחמה של ארצות הברית עם הקמתו בפברואר 1942 הייתה להזמין את מה שהפך להיקרא ספינת ויקטורי. בתחילה סווגה בתור EC2-S-AP1, כאשר EC2 = מטען חירום סוג 2 (אורך קו המים הטעון בין 120 ל-140 מטר), S = הנעה קיטורית ו-AP1 = מדחף אחד מאחור (EC2-S-C1 היה סיווג עיצוב אוניות ליברטי), שונה ל-VC2-S-AP1 לפני שאומץ השם "ספינת ויקטורי" באופן רשמי ב-28 באפריל 1943. הספינות נבנו במסגרת תוכנית החירום לבניית כלי שיט.Culver, John A., CAPT USNR "A time for Victories" United States Naval Institute Proceedings February 1977 pp. 50–56

העיצוב היה שיפור של אוניית הליברטי שיוצרה בהצלחה במספרים יוצאי דופן. ספינות ויקטורי היו גדולות במעט מאוניות הליברטי, אורך כולל של 139 מטר שהן ארוכות יותר ב-4.3 מטר, רוחב כולל של 19 מטר שהן רחבות יותר ב-1.8 מטר, ועומק דחק רב יותר ב-8.5 מטר. גם ההדחק היה גדול יותר ב-1,000 טון, לסך כולל של 15,200 טון הדחק. עם חרטום מוגבה וצורת גוף מתוחכמת יותר כדי לעזור להגיע למהירות הגבוהה יותר, היה להן מראה שונה למדי מאוניות הליברטי.

כדי להפוך אותן לפחות פגיעות להתקפות צוללות, ספינות ויקטורי הגיעו למהירות של , כלומר  מהירות יותר מהליברטי, והיו גם עם טווח ארוך יותר. המהירות הנוספת הושגה באמצעות מנועים מודרניים ויעילים יותר. במקום מנועי מנוע קיטור הרחבה משולשת של  של הליברטי, ספינות ויקטורי תוכננו להשתמש במנועי קיטור הדדיים מסוג Lentz (אף ספינה לא נבנתה), מנועי דיזל (ספינה אחת) או טורבינת קיטור (היתר, כולן מונעות נפט) שהפיקו בין 6,000 ל-8,500 כ"ס. שיפור נוסף היה ציוד עזר מונע חשמל, במקום מכונות מונעות קיטור.

כדי למנוע סדקי גוף שפיתחו ספינות ליברטי רבות, שגרמו לכמה מהן להתפרק לשניים ולטבוע, המרווח בין המסגרות הורחב מ- ל-, מה שהפך את הספינות לפחות נוקשות ובעלות יכולת גמישות גבוהה יותר. כמו אוניות הליברטי, גוף הספינות היה מרותך ולא מחובר במסמרות.

הגרסאות המוקדמות VC2-S-AP2, VC2-S-AP3 ו-VC2-M-AP4 צוידו בתותח /38 קליבר מאחור לשימוש נגד צוללות וספינות פנים, ותותח /50 קליבר מותקן בחרטום ושמונה תותחי אורליקון 20 מ"מ לשימוש נגד מטוסים. אלה אוישו על ידי אנשי המשמר החמוש של הצי האמריקאי. ספינות התובלה VC2-S-AP5 מסוג אוניות סוחר חמושות האקסל צוידו בתותח האחורי 5 אינץ', תותח בופורס 40 מ"מ אוטומטי L/60 מרובע, ארבעה תותחי בופורס 40 מ"מ כפולים ועשרה תותחי 20 מ"מ בודדים. ההאסקל הופעלו ואוישו באופן בלעדי על ידי אנשי צוות של צי ארצות הברית.

ספינת הוויקטורי התבלטה ביחס טוב של נפח תאים לאוניית מטען בזמנה. ביחס טוב של נפח בין תאי המטען עבור ספינת משא של זמנה. תאי המטען של ספינת ויקטורי, בעלי פתח אחד, שניים וחמישה פתחים, מצוידים בחיבור יחיד עם קיבולת של 70,400, 76,700 ו-69,500 רגל מעוקב בהתאמה. ספינות ויקטורי בעלות שלוש וארבע פתחים מצוידות בחיבור כפול עם קיבולת של 136,100 ו-100,300 רגל מעוקב בהתאמה. ספינות ויקטורי כוללות תורן מובנה, זרועות ועגורנים מובנים ויכולות לטעון ולפרוק את מטענן ללא שימוש בעגורני רציף או מנופי גשר אם נדרש.
שמאל|ממוזער|דגם של מבנה-על ועגורנים מרכזיים של אוניית ויקטורי. חדר המכונות ממוקם מתחת למבנה העליון. דגם זה מוצג במוזיאון צי הסוחר האמריקאי בקינגס פוינט, ניו יורק.

 בנייה 
הספינה הראשונה הייתה SS יונייטד ויקטורי שהושקה במספנה בניית ספינות אורגון ב-12 בינואר 1944 ובנייה הושלמה ב-28 בפברואר 1944, וביצעה את הפלגת הבכורה שלה חודש לאחר מכן. ספינות אמריקאיות לעיתים קרובות נשאו שם הכולל את המילה "Victory". לאחר יונייטד ויקטורי, 34 הספינות הבאות נקראו על שם מדינות בעלות הברית, 218 הבאות על שם ערים אמריקאיות, 150 הבאות על שם מוסדות חינוך והשאר קיבלו שמות שונים. ספינות התובלה מסוג AP5 נקראו על שם מחוזות ארצות הברית, ללא "ויקטורי" בשמם, למעט USS מרווין ה. מקנטייר, אשר נקראה על שם מזכירו האישי המנוח של נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט.

אף על פי שלקח זמן לבנות את הספינות הראשונות, רק 15 נבנו עד מאי 1944, עד סוף מלחמת העולם השנייה נבנו 531 ספינות. הוועדה ביטלה הזמנות ל-132 ספינות נוספות, אם כי שלוש ספינות נבנו ב-1946 עבור חברת הספנות אלקואה, מה שהופך את סך כל הספינות שנבנו בארצות הברית ל-534, המורכבות מ:
שמאל|ממוזער|תמונה של מנהל ספנות המלחמה המציגה את בניית ספינת הוויקטורי בתחילת 1944 במספנה בניית ספינות קליפורניה, עם תרשים ייצור תפוקת תפוקות מלחמה ממאי 1945.
ממוזער|חדר מכונות של ספינת ויקטורי
+ייצור ספינות ויקטורי כמות שנבנתה סוג הערות 272 VC2-S-AP2 6,000 כ"ס בהספק של 4.5 מגה-וואט 141 VC2-S-AP3 8,500 כ"ס בהספק של 6.3 מגה-וואט 1 VC2-M-AP4 דיזל 117 VC2-S-AP5 סדרת אוניות סוחר חמושות האקסל 3 VC2-S-AP7 נבנו לאחר מלחמת העולם השנייה
מתוך הבנייה במהלך המלחמה, 414 היו מגרסת המטען הסטנדרטית ו-117 היו תובלות תקיפה. מאחר שהמערכה באוקיינוס האטלנטי במלחמת העולם השנייה נגמרה לפני שהופיעה בזירה ספינת הוויקטורי הראשונה, אף אחת לא הוטבעה על ידי צוללת U-boat. עם זאת, שלוש ספינות הוטבעו בהתקפת קמיקזה יפנית באפריל 1945.

רבות מספינות ויקטורי הוסבו לאוניות תובלת חיילים כדי להחזיר חיילי ארצות הברית הביתה בסוף מלחמת העולם השנייה במסגרת מבצע מרבד קסמים. סך של 97 ספינות ויקטורי הוסבו להובלת עד 1,600 חיילים כל אחת. להסבת הספינות תאי המטען הוסבו למיטות קומתיים וערסלים מעורמים לגובה של שלוש מיטות לינה חמות. כמו כן, נוספו אולמות אוכל ומקומות אימונים. דוגמאות לאוניות תובלת חיילים מסוג ויקטורי הן: SS אייקן ויקטורי, SS צ'אנוט ויקטורי, SS קודי ויקטורי, SS קולבי ויקטורי, SS קרנסטון ויקטורי, SS גוסטבוס ויקטורי, SS האגרסטאון ויקטורי, SS מריטיים ויקטורי, ו-SS ויקטורי ברית המועצות.

184 ספינות ויקטורי שירתו במלחמת קוריאה ו-100 ספינות ויקטורי שירתו במלחמת וייטנאם. רבות נמכרו והפכו לאוניות מטען מסחריות וחלק קטן מהן הפך לאונייות נוסעים. חלקן שוכנו בצי הרזרבה של צי ארצות הברית ולאחר מכן נגרטו או שימשו מחדש. רבות עברו הסבה לאחר המלחמה ושימשו למטרות שונות במשך שנים רבות. ספינת ה-VC2-M-AP4 היחידה המונעת דיזל הייתה MV אמורי ויקטורי שפעלה במימי אלסקה עבור הלשכה לענייני אינדיאנים בשם נורת' סטאר III. פינות AP3 מסוג סאות' בנד ויקטורי וטוסקיגי ויקטורי הוסבו בשנים 1957–1958 לספינות סקר הידרוגרפי ימי בודיטץ' ודוטון, בהתאמה. דוטון סייעה לאיתור פצצת מימן האבודה בעקבות התקרית הגרעינית בפאלומארס.Melson, Lewis B., CAPT USN "Contact 261" United States Naval Institute Proceedings June 1967

החל משנת 1959 הוצאו מספר ספינות מצי הרזרבה והוסבו עבור נאס"א. אחת מהן הייתה SS קינגספורט ויקטורי, ששמה שונה ל-USNS קינגספורט והוסבה לספינת תקשורת לוויינים ראשונה בעולם. ספינת נוספת הייתה האיטי ויקטורי, ששחזרה את החפץ המלאכותי הראשון שחזר ממסלול, קונוס האף של דיסקברר 13, ב-11 באוגוסט 1960. USS שרבורן הוסבה בשנים 1969–1970 לספינת כלי מדידת טווח USNS ריינג' סנטינל למעקב אחר ניסויי טילים בליסטיים.

ארבע ספינות ויקטורי הפכו לספינות מטען טילים בליסטיים של הצי שהובילו טורפדו, טילי פוסידון, דלק טילים וחלפים לספינות אם לצוללות.

בשנות ה-60 הופעלו מחדש שתי ספינות ויקטורי והוסבו לספינת מחקר טכני (ספינת ביון) על ידי צי ארצות הברית עם סיווג גוף AGTR. הספינה SS איראן ויקטורי הפכה לאא"ה בלמונט וה-SS Simmons Victory הפכה לאא"ה ליברטי. ליברטי הותקפה בתקרית ליברטי על ידי כוחות צבא הגנה לישראל ביוני 1967 ולאחר מכן הוצאה משירות ונמחקה מרשימת כלי השיט. בלמונט הוצאה משירות ונמחקה ב-1970. באטון רוז' ויקטורי הוטבעה בדלתה של מקונג על ידי מוקש ימי של וייטקונג באוגוסט 1966, ובכך חסמה זמנית את התעלה לסייגון.

 עלות 
על פי פרוטוקולי דירקטוריון ייצור המלחמה משנת 1943, לספינת הוויקטורי הייתה עלות יחסית של 238 דולר לטון מעמס (10,500 מעמס), כלומר עלות של 2,522,800 דולר אמריקאי לספינה אחת. לפי מדד 2024, זה שקול בעלות הריאלית ל-36.5 מיליון דולר.

 מספנות 
כל ספינות ויקטורי נבנו בחמש מספנות בחוף המערבי ומספנת חירום אחת בבולטימור שהוקמו במלחמת העולם השנייה לבניית אוניות ליברטי, ויקטורי ואחרות. ספינת הוויקטורי תוכננה להרכבה במנוף בעל הקיבולת הנמוכה ביותר במספנות אלה.
+ייצור ספינות ויקטורי במספנות אמריקאיות מספנה מיקום כמות בנויה כוללת סוג כמות בנויה לפי סוג מספרי גוף MCV הערות בית לחם פיירפילד בולטימור, מרילנד 94VC2-S-AP2 93602–653, 816–856 23 נוספים בוטלו VC2-M-AP4 1654 גרסת מנוע דיזל בניית ספינות בקליפורניה וילמינגטון, קליפורניה 131VC2-S-AP3 321–24, 27, 29, 31–33, 37, 41, 42 VC2-S-AP5 3025, 26, 28, 30, 34–36, 38–40, 43–62 63–66 הועבר לוונקובר כ-812–815 VC2-S-AP2 6967–84, 767–811, 885–890 10 נוספים בוטלו מספנת קייזר ונקובר ונקובר, וושינגטון 31VC2-S-AP5 31655–681, 812–815 17 נוספים בוטלו בניית ספינות באורגון פורטלנד, אורגון 136VC2-S-AP3 9985–116, 147–189, 682–701, 872–875 19 נוספים בוטלו VC2-S-AP5 34117–146, 860–863 12 נוספים בוטלו VC2-S-AP7 1866 במקור AP5 VC2-S1-AP7 2876, 877 במקור AP3 קייזר ריצ'מונד מספר 1 ריצ'מונד, קליפורניה 53VC2-S-AP3 10525–534 VC2-S-AP2 43535–550, 581–596, 702–711 קייזר ריצ'מונד מספר 2 89VC2-S-AP5 22552–573 VC2-S-AP2 67574–580, 597–601, 712–766

 ספינות בהווה 
ממוזער|האונייה אמריקן ויקטורי בטמפה, פלורידה
ממוזער|צד ימין של האונייה אמריקן ויקטורי
שלוש אוניות נשמרו כספינות מוזיאון:
 אמריקן ויקטורי (טמפה, פלורידה)
 ליין ויקטורי (לוס אנג'לס, קליפורניה)
 רד אוק ויקטורי (ריצ'מונד, קליפורניה)

 ראו גם 
 המערכה באוקיינוס האטלנטי (1939–1945): השיירות הארקטיות

 קישורים חיצוניים 

 ספינות ליברטי וספינות ויקטורי, חבל ההצלה של אמריקה במלחמה.  – שיעור על ספינות ליברטי וספינות ויקטורי מתוך "הוראה עם מקומות היסטוריים" של שירות הפארקים הלאומיים
 "ספינת הוויקטורי משיגה 15 קשר, עוקפת את ליברטי" מכניקה פופולרית, דצמבר 1943
 ביבליוגרפיה 
 אתר האינטרנט של SS American Victory
 אתר האינטרנט של SS Lane Victory
 רשת צוללות
 מסמך של שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית על החשיבות ההיסטורית של ה-SS Red Oak Victory
 ליין, פרדריק, ספינות לוויקטורי: היסטוריה של בניית ספינות תחת הוועדה הימית של ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. הוצאת אוניברסיטת ג'ונס הופקינס, 2001. ISBN 0-8018-6752-5
 סוייר, ל.א., וור. וו. מיטשל, ספינות ומכליות ויקטורי; ההיסטוריה של ספינות המטען מסוג "ויקטורי" ושל המכליות שנבנו בארצות הברית של אמריקה במהלך מלחמת העולם השנייה. קיימברידג', מרילנד: הוצאת קורנל מריטיים, 1974
 היל, דרום קרוליינה, צי ספינות גדול: המבצרים והפארקים הקנדיים. ונוול, 1993
 הכל על ספינות ויקטורי באתר האינטרנט של ספינות TAGS
 הערות שוליים 

קטגוריה:סוגי כלי שיט
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: לוגיסטיקה
קטגוריה:תובלה צבאית ימית
קטגוריה:ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:כלכלת מלחמה
קטגוריה:ארצות הברית: תחבורת מים
קטגוריה:סדרות של אוניות משא