בית המשפט הצבאי של הרייך

בית המשפט הצבאי של הרייך (בגרמנית: Reichskriegsgericht, ובקיצור RKG) היה בית המשפט הצבאי העליון בגרמניה בין השנים 1900 ו-1945.

 יסודות משפטיים ואחריות 
ימין|ממוזער|בניין הרייכסמיליטרגריכט החדש (משמאל), גלויה, c. 1915
לאחר איחוד גרמניה בהובלת פרוסיה, הקימה האימפריה הגרמנית, החל מ-1 באוקטובר 1900, סמכות שיפוטית מיוחדת של בית דין צבאי (Militärgerichtsbarkeit) לשפוט עבריינים מקרב חיילי הצבא הגרמני, כאשר בית המשפט הצבאי של הרייך (Reichsmilitärgericht - RMG) היה בית המשפט העליון. השופט הראשי בדרגת גנרל או אדמירל מונה ישירות על ידי הקיסר הגרמני. משנת 1910, בית המשפט שכן בבניין יוקרתי חדש שהוקם בשרלוטנבורג. במהלך מלחמת העולם הראשונה, החוק הצבאי הגרמני איפשר לבתי משפט צבאיים לשפוט לא רק חיילים אלא גם אזרחים שנמצאו כמי שהפרו את החוק הצבאי. ברפובליקת ויימאר שלאחר המלחמה (1919–1933), בוטלה הסמכות השיפוטית הנפרדת לאנשי צבא בחוק מיום 17 באוגוסט 1920, המבוסס על סעיף 106 לחוקת ויימאר.

לאחר תפיסת השלטון על ידי הנאצים בשנת 1933, בתי דין צבאיים הוחזרו לתפקידם בחוק מ-12 במאי 1933, החל מ-1 בינואר 1934. במהלך החימוש מחדש של גרמניה ופריסת הכוחות המזוינים של הוורמאכט, בית המשפט הצבאי של הרייך הוקם מחדש כבית משפט עליון ב-1 באוקטובר 1936. על פי קוד סדר הדין הפלילי בזמן המלחמה (Kriegsstrafverfahrensordnung, KStVO) שחוקקו הפיהרר הגרמני אדולף היטלר והפילדמרשל וילהלם קייטל ב-17 באוגוסט 1938, לבית המשפט הצבאי של הרייך הייתה סמכות שיפוטית על מעשי בגידה וסיוע לאויב (Kriegsverrat) אם הנאשם לא היה חייב ישירות בהעמדה לדין על ידי מפקדו העליון. בית המשפט היה גם אחראי בלעדית לכל ההליכים המשפטיים נגד קציני ורמאכט בכירים.

ממוזער|לוח זיכרון לסרבני המצפון ולחברי המחתרת שנידונו בבית המשפט הצבאי של הרייך
בכל המקרים החמורים של פגיעה במאמץ המלחמתי (Wehrkraftzersetzung) על פי חוק העונשין המיוחד לתקופת מלחמה (Kriegsonderstrafrechtsverordnung, KSSVO), בית המשפט הצבאי של הרייך היה הערכאה הראשונה והאחרונה. במסגרת האשמה זו, בית המשפט גזר דין מוות על סרבני מצפון רבים. בצו מיום 18 במאי 1940, הליכים נגד אזרחים הועברו לבתי המשפט המיוחדים (Sondergericht); החל מ-29 בינואר 1943, ל"בית המשפט העממי" (Volksgerichtshof) הייתה סמכות שיפוט בלעדית על כל ההאשמות בפגיעה במורל הצבאי (Wehrkraftzersetzung) באופן ציבורי והאשמות בהתחמקות מכוונת משירות צבאי.

 ספרות 
 Norbert Haase: Das Reichskriegsgericht und der Widerstand gegen die nationalsozialistische Herrschaft, Berlin 1993, (= Katalog der Sonderausstellung der Gedenkstätte Deutscher Widerstand)
 Günter Gribbohm: Das Reichskriegsgericht – Die Institution und ihre rechtliche Bewertung, Berliner Wiss.–Verlag, Berlin 2004,

 ראו גם 
 מצב חירום
 בית דין שדה
 פשעי המלחמה של הוורמאכט
 משפט צבאי
 בית דין צבאי

 קישורים חיצוניים 

 (in German) Justizgeschichte aktuell: Karrieren und Selbstrechtfertigungen 
 (in German) Luise Berlin – Reichskriegsgericht (Gedenktafel, Geschichte, Literatur)
 (in German) Berlin-Lexikon: Reichskriegsgericht

קטגוריה:גרמניה הנאצית: צבא וביטחון
קטגוריה:גרמניה הנאצית: חוק ומשפט