פרקי רבי יאשיה

פרקי רבי יאשיה (נקרא גם ספר יאשיהו) הוא מדרש ארץ-ישראלי נדיר שרק חלקו שרד; על קיומו ניתן ללמוד גם מאזכורים במקורות נוספים. המדרש נקרא על שם "רבי יאשיהו", ככל הנראה אמורא ארץ-ישראלי שמאמרו פותח את הפרק.

 כתבי יד 
המדרש נשתמר בשני כתבי יד: כתב יד פארמה 3122 וכתב יד קיימברידג' מהגניזה הקהירית. לצד שני קטעים נוספים שגילה אורבך המצטטים מהמדרש: האחד בכתב יד לייפציג, שפורסם על ידי אהרן ילינק והובא בשינויים ב"פרקי משיח"; והשני בכתב יד פארמה 655, במסגרת פירוש למחזור תפילה.

 מהדורות 
המדרש פורסם לראשונה, על פי כתב יד פארמה, בשנת 1877 על ידי אהרן ילינק בקובץ "בית המדרש", ולאחר מכן, בשנת 1915, הובא ב"אוצר המדרשים" של יהודה דוד אייזנשטיין.

פרופסור אפרים אלימלך אורבך היה הראשון לחקור את המדרש ובשנת 1976 פרסם את כתב היד מהגניזה ב"קובץ על יד". כתב יד זה כולל קטע שלם שלא היה ידוע מכתב יד פארמה, כולל את מעשה קבורת רבי עקיבא בסמוך לטטרפילון של קיסריה.

מהדורה אלקטרונית של החיבור, הכוללת ניתוח מילוני, קיימת באתר המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, והיא מבוססת על שני כתבי היד.

 תיארוך והשפעה 
פרופסור הילל ניומן תיארך את המדרש לתקופה המוסלמית הקדומה (המאה השביעית לספירה). ניומן הצביע על דמיון בין המדרש לבין מסורת נוצרית על קבורת הקדוש אנסטסיוס הפרסי בקיסריה (628 לספירה), סמוך לטטרפילון. לפי השערתו, המדרש היהודי משמש תגובה סמלית לטענה הנוצרית על קדושת האתר. אורבך עמד על כך שפרקי דרבי יאשיה קדם ל"מדרש משלי" - המצטט את פרקי דרבי יאשיה.

המדרש נחשב למקור הקדום ביותר לאגדה על קבורת רבי עקיבא בטטרפילון של קיסריה. על פי ניומן ושפירו המדרש משמש המקור העיקרי לסיפור זה, ושימש מאוחר יותר כמקור למדרשי אגדה מאוחרים יותר, ובהם "מדרש עשרת הרוגי מלכות", "מדרש משלי", ואחרים. לפי שפירו, החקירה ההיסטורית מצביעה על קיסריה כמקום מותו של רבי עקיבא, אך גורל גופתו נותר בלתי ברור.

 תוכן 

המדרש משלב דרשות ואגדות רחבות העוסקות במידת הרחמים כלפי רשעים, במעלת הצדיקים, במסירות לתורה ובתהליכי הגאולה. הוא פותח בביאור אריכות אפו של האל כדי לאפשר לידת צדיקים, תשובה או מתן שכר מועט, ממשיך בתיאורי מעלת הצדיקים בחייהם ובמותם ובריחם הנודף אף לאחר פטירתם, ועוסק בחיפוש עצמות יוסף בידי משה. משובץ בו גם סיפור מות רבי עקיבא המודגש כמופת למסירות התורה, ובו אליהו מגלה את מיתתו, מביא את תלמידו אל גופתו ומוביל לקבורתו הנסית. לאחר מכן עובר המדרש לתיאורי גבורות האל ו"לבושיו" הסמליים בזמנים שונים, לנבואות על חורבן אדום ורומי ולרצף מאורעות עתידיים הכוללים מלחמות עם אומות העולם, ניסיונות לישראל וניסים גדולים בתחילת הגאולה. החיבור מגיע לשיאו בהופעת אליהו ומלך המשיח, בשבעה ניסים ובגילוי גנזי המקדש, ובסיום מדגיש את הטוב הצפון ליראי האל לעתיד לבוא.

 קישורים חיצוניים 
מהדורות
 פרק ר' יאשיהו, באתר היברובוקס (מתוך: בית המדרש, חלק ו, עמ' 112–116, מאת אהרן ילינק)
 פרק ר' יאשיהו, באתר ספריא (בתוך: אוצר המדרשים, מאת יהודה דוד אייזנשטיין)
 פרקי רבי יאשיה, באתר המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, כולל ניתוח מילוני

מחקרים
 פרקי ר' יאשיה באתר אוצר החכמה (מתוך: קובץ על יד, סדרה חדשה ח, תשל"ו, עמ' 79–89, מאת אפרים אלימלך אורבך)
 דוד שפירו, הטטרפילון הנעלם: מסע לקברו האבוד של רבי עקיבא, באתר JFEED (באנגלית)

 הערות שוליים 

קטגוריה:מדרשי אגדה
קטגוריה:ספרי מדרשים
קטגוריה:רבי עקיבא