יוסף פינטו

הרב יוסף פינטו (סביבות ה'תק"י, 1750 - ה'תק"ף, 1820) היה דרשן נודע, דיין ופוסק הלכה במרקש בשלהי המאה השמונה עשרה ובראשית המאה התשע עשרה. התפרסם בעקבות ספרו לקח טוב שנחשב כספר הדרשות המרכזי במרקש וסביבתה.
 תולדותיו 
נולד במרקש כבן שלישי לאביו הדיין רבי יעקב פינטו. למד אצל אחיו הגדול רבי אברהם פינטו. לא יאוחר משנת תקמ"ח, שימש לפרקים בדיינות במרקש, לצד הרב אברהם אזולאי השני ורבי יעקב עלון.ראו: נר מערבי קונטרס הטרפיות עמ' רז; תשובות חכמי מראכש סימן כ.  על פי מסורת מקומית, זכה לגילוי אליהו הנביא.ראו: ר' דוד תורג'מן, ממראכש לירושלים עמ' 12. כאביו ואחיו עסק גם הוא בתורת הקבלה.

נטיית החוקרים, שהרב יוסף פינטו נחלק עם רבי אלעזר הכהן בשאלה אם יש לברך בשם ומלכות את ברכת פדיון הבן, הרב פינטו צידד שאין לברך ברכה זו בשם ומלכות, הואיל ולא נזכרה בתלמוד, ואילו רבי אלעזר הכהן צידד לברך.ראו: הרב יוסף פרץ, קובץ בית הלל כו עמ' ט-יט. 

נפטר במגפה שהייתה בעיר מרקש בשנת תק"פ, בשעת פטירתו היה במחוז ורזאזאת שם נקבר בכפר תיאורירת. יש מיהודי מרקש שייחסו סיפורי נסים לרב יוסף פינטו.ראו: ספר יהדות מרוקו, רפאל בן שמחון, עמ' 33. לאחר פטירתו, המשורר רבי יעקב אלכבאש כתב שיר לכבודו.ספר הפיוטים לרבי יעקב אלכבאש כת"י, בחלק אורחות צדיקים, הפיוט השני.

שנים מבניו נמנו עם חכמי מרקש: רבי יעקב פינטו ורבי שלמה פינטו.

 יצירתו 
 לקח טוב - חיבורו המפורסם הכולל דרשות על סדר פרשת השבוע. חלק גדול מדרשות אלו הוא סיכום וקיצור של דרשות ארוכות יותר של רבי משה אלשיך, ודרשות ה'זרע ברך'. בספר מלוקטים חדושים מאביו רבי יעקב ואחיו רבי אברהם פינטו. הספר נמצא בעשרות העתקות של כתבי יד, והיה נפוץ בערי המערב.הקדמת הרב מאיר זעפרני לספר 'לקח טוב'.  נדפס בירושלים תשס"ט, בידי מכון פי ישרים.
 ויחי יוסף - דרשות להספד, מכון פי ישרים.מהם נדפסו בספר הזיכרון 'אעלה בתמר', מכון פי ישרים תשע"א.
 חידושים על השולחן ערוך - בכתב יד.
 הגהות קבליות - על ספר 'אוצרות חיים', בכתב יד.

 לקריאה נוספת 

 הרב יוסף פרץ, שושלת משפחת פינטו, בתוך: 'דרשות רבי יוסף פינטו - לקח טוב' חלק א עמ' 1-19.

 הערות שוליים 

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:יהדות מרקש
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:ילידי המאה ה-18
קטגוריה:נפטרים ב-1820