יצחק שלוסברג

יצחק שלוסברג (1877 סנקט פטרבורג - 5 בנובמבר 1930 וורשה) היה מנצח, מעבד ומלחין תיאטרון יהודי.

ביוגרפיה
נולד בסנקט פטרבורג למשפחה מוזיקלית. אביו, אריה לייב שלוסברג, וסבו היו חזנים. בהיותו בן שלוש עשרה עבר עם הוריו לווילנה, שם החל ללמוד מוזיקה במקהלת מושב דארגוז'נסקי. החל את דרכו המקצועית והיה משורר אצל חזן העיר על אף התנגדות אביו, שלדעתו בנו לא צריך לבחור במקצוע הקשה של חזן. כמה שנים לאחר מכן עבר לוורשה ללמוד בקונסרבטוריון מוזיקלי פרדריק שופן . פרנס את עצמו באמצעות שיעורי מוזיקה פרטיים והחל לעבוד כמנצח מקהלה בבית כנסת.

בשנים הבאות ניצח על תזמורות בלהקות תיאטרון יהודיות נודדות, בתיאטראות אופרטה ודרמה בפולין, בעיקר בלודז' ובוורשה, בין היתר אצל אברהם פיזון. לאחר מכן התיישב בוורשה והחל משנת 1919 כיהן כמנצח מקהלת בית הכנסת הגדול בטלומאצקי. במשך תקופה מסוימת ניהל גם מקהלה בבית כנסת סינאי. עבד גם בתיאטראות יהודיים, ובין היתר ניהל את התזמורת בתיאטרון אברהם קמינסקי .

כמלחין זכה להכרה רבה. הלחין מוזיקה להצגות תיאטרון תוך שימוש במלודיות יהודיות מסורתיות, שהוצגו בתיאטראות של אברהם קמינסקי, כמו גם בתיאטרון להקת ווילנה ותיאטרון יהודי אמנותי של ורשה (בערבית: Warszewer Jidiszer Kunst Teater). לפי מקורות, הלחין מוזיקה לכ-80 אופרטות שהוצגו לא רק בפולין אלא גם באוקראינה, רוסיה וארצות הברית. בין יצירותיו: האופרטה "Hanke" של מ. בוריישי, "Der libling fun frojen", "Malwinke wil azoj" ו-"Di szejne Berta" של יעקב וקסמן, "Amnon un Ramar" של ש. אש, "Jom ha hupa" של י. לטיינר, ו-"Got, mencz un tajwl" של י. גורדין.

הלחין גם יצירות לבית הכנסת, אחת מהן, "רצה" המפורסם שבביצועו של החזן גרשון סירוטא זכה לתהודה רבה.

בשנים האחרונות לחייו סבל מאלכוהוליזם.

חיים אישיים
נשוי לסוניה, ולהם בן בשם רומן.

רצה – היצירה המפורסמת
אחת מיצירותיו הידועות והמזוהות ביותר של שלוסברג היא הלחן לקטע התפילה רצה, אשר זכה לפרסום עולמי בביצועיו של החזן הדגול גרשון סירוטה. ההקלטה המוקדמת ביותר של היצירה נעשתה ככל הנראה בווילנה בשנת 1903, ולאחר מכן הופיעו גרסאות נוספות בשנים 1908 ו־1915 – אולם באותן הקלטות לא צוין שם מחבר הלחן. המקור המוקדם ביותר שבו נמצא ייחוס מפורש של היצירה לשלוסברג הוא בעיתון "Jewish News of Northern California" משנת 1912 ואחר כן במאמרו של החזן והמלחין אדולף קטשקו בכתב העת "Journal of Synagogue Music", שבו הוא מתייחס במפורש אל ה"רצה של שלוסברג". עם זאת, קטשקו איננו מפרט האם כוונתו לאב או לבן ממשפחת שלוסברג, והשאלה נותרת בלתי מוכרעת במפורש במקור זה.
אבל זאלודקאווסקי כתב במפורש בשנת 1929 שזה יצירת הבן יצחק. וכן כתב מנחם קיפניס, ויששכר פאטר.
ייחוס זה קיבל חיזוק ממספר מקורות מוסדיים מרכזיים:
 קרנגי הול מקטלג את "רצה" כיצירה של "אריה לייב שלוסברג".
 הספרייה הלאומית מייחסת את הלחן ל"שלוסברג, יצחק (מלחין)" תחת ערך ההקלטה של סירוטה ושמואל אלמן.
 באתר "יובל", העוסק בתולדות חזנות פולין, נכתב כי שלוסברג "שימש כמנצחו של סירוטה בטלומצקה, ובמיוחד בעבורו כתב את היצירה המפורסמת רצה", וכי סירוטה הקליט את היצירה פעמיים.

ובשנת 2024 נכללה יצירה זו ברשימת "The 10 Greatest Cantorial Recitatives of All Time" שפורסמה באתר "Cantors’ Corner", בדירוג של יצירות החזנות הגדולות ביותר בכל הזמנים, שם דורגה "רצה" במקום השביעי — כיצירה מאת "אריה לייב שלוסברג", בביצועו של סירוטה.

להאזנה

לקריאה נוספת
 יששכר פאטר, 'יצחק שלוסברג', בספרו מוזיקה יהודית בפולין בין שתי מלחמות עולם; תרגם מיידיש אליעזר אסתרין, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1992, עמ' 197–203.
Yitschok Schlossberg באתר zchor 
 מ. גוטווערק, 'יצחק שלוסברג' די חזנים וועלט⁩, 1 ינואר 1934⁩ 

 קישורים חיצוניים 


 Marian Fuks, Księga sławnych muzyków pochodzenia żydowskiego, Poznań, PTPN, 2003
 Glenda Abramson, Encyclopedia of Modern Jewish Culture, Abingdon, Routledge, 2005
הודעת פטירתו:
⁨⁨היינט⁩, 6 נובמבר 1930⁩ 
מנחם קיפניס, ⁨⁨היינט⁩, 7 נובמבר 1930⁩ (נקרולוג) 
⁨⁨פרימארגן (ריגה)⁩, 10 נובמבר 1930⁩ 
הלוייתו:
⁨⁨היינט⁩, 9 נובמבר 1930⁩ 

 הערות שוליים 

קטגוריה:מנצחים
קטגוריה:מלחיני אופרטה
קטגוריה:מוזיקאים יהודים