סרפנד אל ח'רב

סרפנד אל ח׳רב (בערבית: صرفند الخراب) היה כפר ערבי פלסטיני בנפת רמלה, באזור שהוא כיום בצפון-מזרח נס ציונה. הכפר היה ידוע ביחסי הטובים שלו עם היישובים היהודים בסביבתו ואף מכר חלק מאדמותיו לאיכרי נס ציונה וראשון לציון.

 היסטוריה 
 התקופות הביזנטית והמוסלמיות הקדומה 
במספר חפירות ארכאולוגיות, שנערכו במשך השנים במקום בו עמד הכפר, נחשפו שרידים המעידים שראשיתו של הכפר היה בתקופה הביזנטית המאוחרת בארץ ישראל (סוף המאה ה-6 ותחילת המאה ה-7). בין השאר נמצאו שרידים וחרסים רבים מתקופת בית אומיה ובית עבאס מהמאות ה-8 עד ה-10 (חלק מהתקופה המוסלמית המוקדמת).

כתובת ערבית על לוח שיש, שהוחזק בעבר באוסף הפרטי של פלטון פון אוסטינוב, נמצאה בסרפנד אל-ח'רב. כתובת זו, המתוארכת לתקופת השושלת הפאטמית וככל הנראה הובאה לכפר מאשקלון.

 התקופה העות'מאנית: המאה ה-19 
בשנת 1838, דיווח אדוארד רובינסון כי יש שני כפרים בשם סרפנד באזור, שאחד מהם היה מיושב על ידי מוסלמים והשני היה חורבה. לפיכך, ייתכן שסרפנד אל-ח'רב ("סרפנד החרבה") קיבל את שמו בתקופה זו.

רשימת כפרים עות'מאנית משנת 1870 לערך מנתה 22 בתים ואוכלוסייה של 107 תושבים, אם כי ספירת האוכלוסייה כללה גברים בלבד.

בשנת 1882, מפת הקרן לחקר ארץ ישראל (SWP) של ה־PEF ציין את הכפר במפותיו "כחורבת סוראפנד", ותיאר את השרידים הארכאולוגיים במקום כ"כפר חקלאי שבמרכזו בריכת מים מבטון, הדומה לאלה שברמלה, קיימים כאן, עם עקבות של חורבות אחרות".

מכירת חלק מאדמות הכפר לאיכרי נס ציונה וראשון לציון
בשנת 1902 רכש "הוועד האודסאי" של חובבי ציון, באמצעות חברת יק"א, כ-4,000 דונם מאדמות סרפנד, לצורך הרחבת המושבה נס ציונה, אך השלטונות העות'מאניים וסכסוכים על קביעות גבולות החלקות שנרכשו, מנעו את השלמת העסקה. לאחר שנים ארוכות של דיונים, בינואר 1925, נחתם הסכם בין תושבי סרפנד ואיכרי נס ציונה, שהסדיר את גבולות החלקות (הליך שנקרא "מפרוז") וכלל הסכם שאפשר את פיתוח הכפר "סרפנד אל ח׳רב", שהיה צמוד לנס ציונה. טקס חתימת ההסכם נערך בנוכחות המושל הבריטי, התושבים היהודים והערבים של האזור. חלוקת הקרקע בין האיכרים היהודים בוצע בהגרלה שניהלה חברת פיק"א, שחלקות קטנות מאדמות סרפנד שנרכשו, בסך 20 דונם, נמסרו עוד קודם לקבוצה של בני האיכרים. אחר כך התלונן יחיאל מיכל פוחצ'בסקי, ממייסדי ראשון לציון, על העסקה וטען ש"פקידי הברון", שניהלו את יק"א ופיק"א, עשו טעות בניהול המשא ומתן עם תושבי סרפנד; לטענתו היו צריכים לפעול להשלמת עסקה במסגרתה היו מפנים את הכפר וכל אדמותיו, תמורת קרקעות חלופיות, במטרה לייצר רצף של התיישבות יהודית באזור. פוחצ'בסקי כתב:

עם זאת, היחסים בין תושבי הכפר לתושבים היהודים במושבות היו טובים ביותר, ובעקבות מאורעות תרפ"ט אף פרסמו תושבי הכפר הצהרה פומבית נגד המסיתים ובעד יחסי שלום, הם כתבו:

 המנדט הבריטי 
במפקד האוכלוסין של פלסטין בשנת 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, אוכלוסיית הכפר מנתה 385 מוסלמים, במפקד האוכלוסין של 1931 מספרם גדל ל-974; 938 מוסלמים, 33 נוצרים ו-3 יהודים, והיו בו 206 בתי מגורים.

בשנות ה-20 בנתה ממשלת המנדט בית ספר בכפר.

בתחילת שנות ה-40 נכנסו כמה מתושבי הכפר לחובות ורכושם, אדמות ובתים, נמכר על ידי ההוצאה לפועל.

בסקר הכפרים 1945 נאמדה אוכלוסיית הכפר ב-1,040 תושבים; 930 מוסלמים ו-110 נוצרים, עם סך של 5,503 דונם של אדמה. (3,545 בבעלות ערבית, 1,611 בבעלות יהודית, 347 אדמות ציבוריות) בשנים 1944-45, סך של 4,235 דונם הוקדשו לגידולי הדרים ובננות ו-499 דונם הוקצו לדגנים; 64 דונם הושקו או שימשו למטעים, בעוד ש-33 דונם סווגו כאזורים בנויים עירוניים.

 מלחמת השחרור ואחריה
בפברואר 1948 דווח כי ראשי הכפר מבקשים למנוע מכנופיות ערביות כניסה לכפר. ב-8 באפריל 1948, דיווחי ההגנה הזכירו כי נשים וילדים פלסטינים החלו לפנות את הכפר. ב-19 באפריל דיווח עיתון "דבר" כי הכפר נטוש לאחר שקבוצה של חיילים עיראקים, נכנסה אליו אך עזבה לאחר מספר ימים. תושביו ברחו כנראה לרצועת עזה.

ב-27 בדצמבר דיווח עיתון "הארץ" כי לאחר שהכפר היה נטוש במשך מספר חודשים, החלו לאכלס את בתיו נשות וילדי קיבוץ גת שפונו, הם הרסו חלק מהגדרות שהפרידו בין הבתים, במטרה ליצור מרחב משותף, והפכו את מבנה בית הספר לחדר אוכל ומכבסה. בנוסף שוכנו במקום 14 משפחות מעולי בולגריה ו"סולל בונה" החל לבנות על אדמת הכפר שיכון לעולים ובו 100 יחידות דיור וקואופרטיב דרום יהודה החל לפעול קו אוטובוס למקום. לאחר שתושבי קיבוץ גת השתלטו על הבתים עולים חדשים. עם הקמת המועצה המקומית בנס-ציונה, בספטמבר 1949, סופח אליה שטחה של "סרפנד אל ח׳רב". בתי הכפר נהרסו לבסוף לגמרי ובמקומם הוקמה שכונת יד-אליעזר, על שם אליעזר מרגולין ממפקדי הגדודים העבריים במלחמת העולם הראשונה. עד אז, למרות שגרו בו יהודים, המשיכו לכנות  "סרפנד אל ח׳רב".

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:שפלת יהודה