לפני המהפכה

לפני המהפכה הוא סרט דוקומנטרי ישראלי משנת 2013 המתעד את חיי הקהילה הישראלית בטהרן ערב המהפכה האיראנית של 1979 ותהליך בריחתם מהעיר. הסרט בביצוע הבמאי דן שדור והפקה של ברק הימן מחברת Heymann Brothers Films.

 תיאור הסרט 
הסרט עוקב אחר סיפור קהילת ישראלים שגרו בטהרן בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20, בתקופה שבה הם נהנו מרמת חיים גבוהה וממעמד כלכלי מיוחד בחסות קשרים קרובים עם משטר השאה מוחמד רזא פהלווי. במסגרת עסקאות נשק גדולות וקשרים כלכליים מתפתחים בין ישראל לאיראן, קיבלו הישראלים בטהרן הזדמנויות עסקיות רחבות ומעמד חברתי בולט.

עלילת הסרט מתחילה כמבט נוסטלגי על "ימים טובים" שלא חזרו ולא יחזורו, אך הופכת לדרמת מתח המתארת את הרגע בו מבינה הקהילה שהמשטר המושחת אליו היא קשורה בעמוקות מתמוטט. הסרט עוקב אחר תהליך הבריחה של הישראלים מטהרן בעקבות הקמת הרפובליקה האיסלאמית בפברואר 1979.

 הקשר ההיסטורי 
עד להמהפכה האיסלאמית בשנת 1979, התקיימו יחסים דיפלומטיים וכלכליים הדוקים בין מדינת ישראל לשלטון בטהרן של השאה פהלווי. משטר השאה נחשב למעצמה מודרנית בעלת קשרים בעלי טון חיובי עם המערב, והישראלים בטהרן היו חלק מהרשת הכלכלית וביטחונית המקושרת לשלטון זה.

כאשר בפברואר 1979 חזר אייתוללה רוחוללה חומיני מהגלות וכאשר תהליך המהפכה החל בעוצמה, התמוטט השלטון של השאה וקרסו היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לאיראן. המדינה האיסלאמית החדשה נקטה עמדה בעלת אופי תקיף כלפי ישראל והפכה לתומכת חזקה של תנועות פלסטיניות שונות. בתוך זמן קצר התברר כי קהילת הישראלים בטהרן נתפסת ככלי של המשטר הישן וההנהלה הכלכלית הקשורה אליו.

במרץ 1979, ממשלת הרפובליקה האיסלאמית החדשה החלה בהוצאות להורג של בעלי השפעה יהודים הנחשבים לקשורים בישראל. בין הנרצחים היה חביב אלגאניאן, איש חשוב בקהילה היהודית בטהרן ובעל השפעה גדולה בהנהלת הגופים היהודיים. כתגובה לעלייה באיום על חייהם, אלפי ישראלים שגרו בטהרן בימים הראשונים של המהפכה נאלצו לברוח מאיראן. לפני המהפכה היו כ-100,000 יהודים באיראן, אך לאחר הקמת הרפובליקה האיסלאמית עזבו רובם את המדינה.

 הפקה וביצוע 
ממוזער|חומייני נוחת באיראן לאחר 14 שנות גלות
הסרט הופק בביצוע של דן שדור, בוגר תוכנית הסרטים של אוניברסיטת תל אביב. משפחת שדור הייתה חלק מהקהילה הישראלית בטהרן ועזבה את אירן לאחר המהפכה, כאשר דן שדור עצמו היה בן שנה בעת בריחת משפחתו. הסרט הופק על ידי ברק הימן, השותף בחברת Heymann Brothers Films יחד עם אחיו תומר הימן. החברה ידועה בייצור סרטי דוקומנטריים זוכי פרסים מהדרגה הגבוהה.

עריכת הסרט בוצעה על ידי נילי פלר, היועץ האמנותי היה רן טל, וצילום הסרט בוצע על ידי איתי מרום ואיתי נאמן. המוזיקה המקורית לסרט נחברה על ידי ישי אדר. הסרט הופק בשיתוף עם ITVS (International Television Service) וקיבל תמיכה מ-Yes Doco, קרן רבינוביץ, קרן גשר (Gesher Multicultural Film Fund) ומפעל הפיס—הקרן לתיאטרון וסינמה בישראל.

 משתתפים וחומרי מקור 
הסרט כולל ראיונות עם דיפלומטים ישראלים, משפחות שברחו מטהרן, אנשי עסקים ופקידים שחוו את המהפכה מקרוב, ומומחים לתולדות המהפכה האיראנית. הסרט משתמש בחומר ארכיוני ונדיר, כולל קטעי סרטים ביתיים ב-8 מ"מ מהתיעוד האישי של משפחת שדור וקליפים של חדשות מתקופת המהפכה.

 שיתוף בפסטיבלים וסיור בין-לאומי 
ממוזער|Iranian Revolutionaries Shahreza Ave 1979
הסרט הוצג לראשונה בפסטיבל Hot Docs בקנדה בשנת 2013. פסטיבל Hot Docs, אחד מהפסטיבלים הדוקומנטריים המוביליים בעולם, התקיים באפריל-מאי 2013. בעקבות הצגתו בקנדה, הסרט הוצג לראשונה בישראל ב-9 במאי 2013 דרך תוכנית yes דוקו בטלוויזיה הישראלית. בשנת 2014 שודר הסרט בארצות הברית על ידי ITVS בטלוויזיה בתאריך 17 באוגוסט 2014.

הסרט הוצג בעשרות פסטיבלים בין-לאומיים חשובים:
 פסטיבל Hamptons International Film Festival בניו יורק
 פסטיבל דוקאביב בישראל
 BAFICI (פסטיבל הקולנוע של בואנוס איירס)
 פסטיבל Bergen בנורווגיה
 ממוזער|Asura demonstration in freedom square, Tehran, during 1979פסטיבל הקולנוע זגרב בקרואטיה
 Open City Documentary Festival בלונדון
 Middle East Now בפירנצה
 פסטיבל הקולנוע היהודי בסן פרנסיסקו
 פסטיבל הקולנוע היהודי בקופנהגן

 ביקורת 
הסרט קיבל ביקורות חיוביות מעיתונים וממדיה בינלאומיים. עיתון הארץ פרסם ביקורת בתאריך 9 במאי 2013 בכותרת "הגן העדן הישראלי באיראן". צופים בפלטפורמת IMDb נתנו לסרט דירוג ממוצע של 7.2 מתוך 10, על בסיס של 125 הערכות של משתמשים. חלק מהביקורות הדגישו את יכולת הסרט לתת אנושיות לחיי הקהילה לפני המהפכה.

עם זאת, חלק מהביקורות ביקרו על כך שהסרט עלול להציג הטיה לעבר נקודת מבט פרו-ישראלית. בעיה זו רלוונטית להערכת האופן בו מתואר מהלך המהפכה ותפקידה של הקהילה הישראלית בהקשר ההיסטורי הרחב יותר. חלקים מהדיונים בקהל הביעו דאגה לגבי סוגיות של איזון נייטרלי בהצגת הסיפור.

 השפעה ותרבות זיכרון 
לפי דיווחים בעיתונות בישראל, הסרט נחשב לעדות חשובה להבנת ההתפתחויות ההיסטוריות בין ישראל לאיראן, במיוחד בהקשר לחוויות קהילה ישראלית שעזבה מאחוריה חיים של שפע ויוקרה שלא יחזרו עוד.

במאי דן שדור תיאר את הסרט כמטאפורה למצבה של ישראל בעולם המודרני, ולא רק כתיעוד היסטורי של עבר. לדברי שדור, הרעיונות של סרטו נותרים אקטואליים בנוכח המתחים הגאופוליטיים המתמשכים בין ישראל לאיראן בעשור האחרון.

 ראו גם 
ממוזער|The Syrian state newspaper "al-Thawra" covers the Iranian revolution, 1979
 המהפכה האיראנית
 יהדות איראן
 יחסי איראן–ישראל
 ברק הימן

 קישורים חיצוניים 






 Heymann Brothers Films
 Iran’s Cry for Freedom
 Between Iran and Zion: Jewish Histories of Twentieth-Century Iran

 יוטיוב 
 Iran Before 1979
 איראן לפני המהפכה - שנות ה-70 החיים תחת השאה (סרוק ב-4K)
 החיים באיראן לפני ואחרי המהפכה האסלאמית | 5 הבדלים ב-15 דקות
 פרס לפני חומייני - ההיסטוריה של איראן ב-15 דקות של חומר קולנועי משוחזר בצורה מושלמת
 מה הוביל מיליוני איראנים לסלק את השלטון החילוני?
 ימי ילדות בטהראן: הישראלים שלמדו בבית ספר באיראן, רגע לפני המהפכה
 "היעד - להיות בעל הבית": למה איראן התחילה לשנוא את ישראל?
 המהפכה האסלאמית באיראן - חלק א
 המהפכה האסלאמית באיראן - חלק ב
 המהפכה האסלאמית באיראן - חלק ג
 המהפכה האסלאמית באיראן - חלק ד
 המהפכה האסלאמית באיראן - חלק ה

 הערות שוליים 

קטגוריה:המהפכה האיראנית
קטגוריה:1979 באיראן
קטגוריה:רוחאללה ח'ומייני
קטגוריה:הפיכות ומהפכות שלטוניות באיראן
קטגוריה:סרטי 2013
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים