רומנית בארץ ישראל

השפה הרומנית שימשה בארץ ישראל בתחילה את עולי הרגל הנוצרים, שהגיעו מאזורים דוברי רומנית. תנועת עולי הרגל נמשכה גם אחרי ייסוד מדינת ישראל וחלק קטן מעולי הרגל הרומנים התיישבו במנזרים מקומיים. עולי הרגל מרומניה מגיעים למספר של כחמישים אלף בכל שנה

עם תחילת העלייה הראשונה הגיעו לארץ ישראל יהודים דוברי רומנית, מייסדי ראש פינה וזכרון יעקב ובהמשך עלו ארצה מאות אלפים של דוברי רומנית.
ממוזער|200px|שמאל|לוח הזיכרון על גדר האבן של בית ברנשטיין בראש פינה. ברנשטיין היה מחלוצי העלייה הראשונה, שהגיעו מרומניה
עולי רומניה, מרביתם, לא ידעו עברית בעת עלייתם ארצה והמשיכו להשתמש בשפה הרומנית. עולי רומניה הקימו והפעילו ספריות פרטיות של ספרים ברומנית. בישראל יצאו לאור עיתונים ברומנית וסופרים, משוררים ומחזאים ישראלים יוצאי רומניה כתבו יצירות חדשות ברומנית.

הצורך של עולי רומניה בבידור ברומנית סופק על ידי אמנים יהודים שעלו מרומניה ועל ידי להקות ואמנים רומנים, שהופיעו בישראל.

עם התפתחות הכלכלה הישראלית והיווצרות מחסור בידיים עובדות, החל מ-1990 הגיעו לישראל הרבה עובדים רומנים, בעיקר עובדי בניין. הזדקנות עולי רומניה בישראל יצרה צורך במטפלים בזקנים דוברי רומנית ולשם כך הגיעו לארץ עובדים מתאימים.

עולי רומניה פיתחו בישראל מיני תרבות רומנית, עיתונות ברומנית, ספריות של ספרים רומנים, יצירות ספרותיות ברומנית ועוד. ברומניה עקבו אחר המוקד התרבותי הראשון במעלה ברומנית, שמחוץ לרומניה ומולדובה. חוקרים רומנים ביקרו בישראל, יצרט קשרים עםפעילים ישראלים בתחום התרבות הרומנית ואפילו כתבו על כך ספרים. המשורר הרומני יון קריסטופר ( Ion Cristofor) התגייס לכתיבת O istorie a literaturii de limbă română din Israel (היסטוריה של הספרות ברומנית בישראל) וכבר יצא לאור הכרך הראשון הממוקד בתחום השירה.

 העיתונות הרומנית בישראל 
העיתונות הרומנית בישראל התחילה בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה - לפני כן הופיעו פה ושם גיליונות בודדים. בתקופה בה הגיעו גלי העלייה מרומניה, יצאה לאור בישראל עיתונות רומנית ענפה, יומונים, שבועונים וירחונים, חלקם ביטאונים מפלגתיים וחלקם עיתונים עצמאיים. עם הזמן, ועם מעבר היהודים יוצאי רומניה לשימוש בשפה העברית, התמעטו הקוראים, יומונים הפכו לשבועונים, שבועונים לירחונים וחלק פשוט הפסיקו להופיע.

בימי מלחמת הקוממיות היו בצה"ל חיילים רבים עולים חדשים מרומניה, לכן צה"ל הפיק כתב עת ברומנית בשם Sub drapel (תחת דגל). הופיעו 14 גיליונות. חלק מהעיתונים הרומנים, שהופיעו בישראל אחרי 1948, היו ממשיכים של עיתונים יהודים ברומניה, כמו  ”Mântuirea” ו-”Renașterea noastră” - הם הופיעו באותם שמות ולעיתים עם אותם עורכים שעלו ארצה.

המפלגה הקומוניסטית הישראלית קיבלה תרומה מהשלטון הרומני בית דפוס והפיקה בו עיתון דו-יומי בשם Glasul poporului (קול העם). גם מפלגות אחרות הפיקו כתבי עת ברומנית, היומון Viața noastră” (חיינו), שנוהל על ידי מאיר לינדנר ונתמך על ידי ההיסתדרות הכללית, השבועון Adevărul (האמת), שנוסד על ידי כותבים בעיתון הרומני באותו שם, שעלו ארצה - היה מקורב למפלגת הליכוד. Dimineața (הבוקר) של המפלגה הליברלית, Libertatea (החופש) של מפלגת חרות ו-Mișmar (משמר) של מפ"ם היו עיתונים מפלגתיים, שתרגמו לרומנית את פרסומיהם העבריים. היו גם כתבי עת לא מפלגתיים דוגמת Revista mea שייסד Adrian Zahareanu ו-Facla שיזם Moșe Maur-Săvineanu.

במהלך השנים הופיעו בישראל, בשפה הרומנית, כתבי העת הבאים:
 Viaţa Noastră - "חיינו"
 Ultima oră - "השעה האחרונה"
 Minimum - "מינימום" (מופץ גם לחו"ל)
 Facla - "הלפיד" (מופץ גם לחו"ל)
 Revista mea - "הרביסטה שלי" (מופץ גם לחו"ל)
 Revista familiei
 Gazeta Românească
 IZVOARE (מעיינות) כתב עת של התאחדות הסופרים הישראלים בשפה הרומנית.
 Bună dimineaţa, Israel - "בוקר טוב, ישראל", עיתון אינטרנטי

 היצירה הספרותית 
לישראל הגיעו עולים מרומניה, סופרים, משוררים ומבקרי ספרות, שכבר קנו להם שם כיוצרים בשפה הרומנית ואחרים, שעבורם הרומנית הייתה השפה הנוחה להם ביותר ליצירתם ורבים מהם המשיכו או התחילו יצירות ברומנית.

התאחדות הסופרים הישראלים בשפה הרומנית, שנוסדה ב-1964 על ידי שאול כרמל, סולו הר, יוסף קמפוס ו-מ. רודיך במטרה לשמר את השפה והתרבות הרומנית של עולי רומניה, לצד לימודי העברית וההשתלבות במדינת ישראל.

במהלך השנים יוצרים ישראלים בשפה הרומנית כתבו יצירות, פרסמו אותן, בישראל ובעולם, הקימו חוגים של יוצרים, ייסדו הוצאות לאור ייעודיות וכמובן התארגנו בהתאחדות הסופרים הישראלים בשפה הרומנית. בין היוצרים נמנים: שמעון אלטרסקו-ירושלמי, יונה אטלס, י. אביאן, מירל בראטש, לאופולד ביטמן-רוגה, לודוביק ברוקשטיין, ג'טה ברגוף, יוסף אוג'ן קמפוס, שאול כרמל, לואיזה קרול, סבסטיאן קוסטין, פליקס קרולי, אברהם קליין, וירג'יל דודה, סנדו דוד, מדליינה דודזון, אנדריי פישהוף, מריה גיטאן-מוזס, רודיקה גרינדאה, סולו הר (הרסקו), ניקו חורודניצ'אנו, מיוארה ירחי-לאון, גאורגה יוסוב, קרול יצחק, מריאנה יוסטר, סולו יוסטר, ראדו קלפר, שלמה ליבוביץ-ליש, טאניה לובינסקו, ביאנקה מרקוביץ', מריוס מירקו, אלכסנדרו מירודן, ליאנה מקסי, סוניה פלטי, נעמי פבל, יוסיף פטרן, ויקטור רוסו, ארוחים רויסמן, הארי בר שלום, מירצ'ה סאוקאן, י. שכטר, דורל שור, ערן סלע, ג'ינה סבסטיאן-אלקלעי, אלכסנדרו סבר, בנדיקט סולומון, ולאד סולומון, יון שטיובאה, פרנצ'יסקה סטולרו, אנדריי סטריחאן, אלה אסתר טקצ'יו, זולטן טרנר, ברוך טרקטין ועוד רבים

 קישורים חיצוניים 
 אגודת הסופרים הישראלית בשפה הרומנית (ע"ר)

 ראו גם 
 הכנסייה הרומנית (ירושלים)

הערות שוליים

קטגוריה:רומנית
קטגוריה:העלייה מרומניה