יפו הגלילית

יפו הגלילית הוא יישוב קדום המוזכר בכתביו של יוסף בן מתתיהו, ומתואר כממוקם באזור החוף הצפוני של ארץ ישראל, בין עכו לנהריה. זהו אחד המקרים הידועים של ערים בעלות שם זהה בעת העתיקה, בדומה לבית לחם הגלילית ובית לחם שביהודה, או קיסריה וקיסריה של ים. מיקומה המדויק של יפו הגלילית אינו ידוע בוודאות, אך היא נזכרת כמוקד פעילות ימית וצבאית בתקופת המרד הגדול.

 גאוגרפיה וזיהוי אפשרי 
יפו הגלילית מתוארת בכתבי יוסף בן מתתיהו כיישוב חופי באזור שבין עכו לנהריה. החוקרים הציעו מספר זיהויים אפשריים, ובהם אתרים לאורך רצועת החוף שבה קיימת התאמה חלקית לתיאוריו של יוסף בן מתתיהו, הכוללים חוף ישר ומסולע ורוחות צפוניות עזות.

עד היום לא נמצא אתר ארכאולוגי מזוהה בוודאות עם יפו הגלילית, והדיון בנושא נמשך במחקר ההיסטורי והארכאולוגי.

 שמות כפולים בעת העתיקה 
בארץ ישראל של התקופות ההלניסטית, הרומית והביזנטית התקיימו לא אחת שתי ערים או יישובים בעלי שם זהה. התופעה מוכרת במספר מקרים:
 בית לחם יהודה ובית לחם הגלילית
 קיסריה וקיסריה של ים
 יפו (במישור החוף) ויפו הגלילית.

ריבוי שמות זהה נבע משילוב של מסורות קדומות, הגירה, מסחר, והעתקה של שמות בידי חיילים ומתיישבים בתקופות שונות.

 יפו הגלילית בכתבי יוסף בן מתתיהו 
יוסף בן מתתיהו הוא המקור הספרותי המרכזי המתאר את יפו הגלילית. בתיאוריו, מובחנת יפו זו מהעיר יפו שבמישור החוף הדרומי, ומוצגת כיישוב בעל מאפיינים גאוגרפיים ייחודיים.

 מאפיינים גאוגרפיים 
לפי יוסף בן מתתיהו, חופי יפו הגלילית היו מסולעים ותלולים, ונמשכו בקו ישר כמעט לכל אורכם. היעדר מפרצים טבעיים ומצוקי הסלע הבולטים אל הים הפכו את האזור לבלתי מתאים כמקום עגינה. אזכור מסורות מקומיות, כגון "רישומי אזיקי אנדרומדה", מצביע על חיבור אגדי־מיתולוגי לאזור.

 תנאי ים ורוחות 
יוסף מתאר רוחות צפון חזקות הפוגעות ישירות בחוף, מגביהות את הגלים על גבי הסלעים, והופכות את ההפלגה במקום למסוכנת במיוחד, אף יותר מן הים הפתוח.

 פעילותם של פליטי יפו הדרומית 
לאחר חורבן יפו הדרומית בידי קסטיוס גאלוס בשנת 66 לספירה, נמלטו חלק מהתושבים ליפו הגלילית. שם בנו צי של ספינות קלות, ויצאו לפשיטות ימיות נרחבות לאורך חופי סוריה, פניקיה ומצרים. פעילות זו הפכה את האזור לבלתי־בטוח לשיט.

 התקפת אספסיינוס 
אספסיאנוס, מפקד הצבא הרומי, שלח כוח רגלים ופרשים ליפו הגלילית. הכוח חדר לעיר בלילה בהיעדר שמירה, ותושביה נמלטו אל אניותיהם שעגנו מחוץ לטווח הקשתים. תיאור זה הוא אחד המקורות היחידים המפרטים את אופי היישוב ופעילותו בתקופת המרד הגדול.

 מחקר מודרני 
המחקר בן זמננו מסתמך בעיקר על תיאוריו של יוסף בן מתתיהו, שכן חסרות עדויות ארכאולוגיות חותכות למיקומה של יפו הגלילית. חוקרים שונים הציעו מספר אתרים פוטנציאליים, אולם אף אחד מהם לא זוהה באופן ודאי. הדיון מתמקד בהתאמת תיאורי החוף להצעות הזיהוי.

קישורים חיצוניים
 יפו
 בית לחם הגלילית
 קיסריה
 המרד הגדול

הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה