ברודלייט

ברודלייט הייתה חברת מוליכים למחצה פאבלס (FABless) שתכננה ושיווקה מעבדי גישה לסיבים אופטיים ומעבדים משובצים מסוג מערכת על שבב (System-on-a-chip - SoC). החברה נוסדה בשנת 2000 והייתה רשומה במדינת דלאוור בארצות הברית, אך פעילותה נוהלה מהרצליה, והיו לה משרדים בארצות הברית, סין, טייוואן וקוריאה.

 היסטוריה 
ברודלייט הוקמה ביוני 2000 עד ידי חמישה יוצאי חברת ECI Telecom - רן דרור, דוד לוי, חיים בן עמרם, דידי איוונקובסקי ורענן עברי. באוקטובר 2000 גייסה החברה, 5 מיליון דולר מקרנות הון הסיכון דלתא וסטאר ונצ'רס במסגרת גיוס סיד. הגיוס נעשה לפי שווי של 16 מיליון דולר וכל קרן השקיעה כ-2.5 מיליון דולר.

ברודלייט פיתחה טכנולוגיה להאחדה בין פרוטוקולי תקשורת וסביבות שונות של רשתות תקשורת - DSL, קווי נחושת וסיב אופטי. הפתרון של החברה כלל רכיבים ותוכנות המותקנים במרכזיות המטרו והאקסס של ספקיות התקשורת ואפשרו להעביר תקשורת ווידאו, טלפוניה, VOIP ואינטרנט ללקוחות הקצה בקצבי תעבורה של 155 מ"ב לשנייה עד 1 ג'יגה ביט לשנייה. בהמשך התמקדה בפיתוח פתרון המאפשר לקשר בקלות את רשתות התקשורת של המייל האחרון, המחברות את המשתמשים הסופיים לרשתות תקשורת אופטיות. בשנת 2003 החלו מכירות משמעותיות ראשונות של המוצרים שלה, בין השאר מכרה רכיבים אופטיים לחברות התקשורת בלסאות', ורייזון וסאות'ווסטרן בל.

בתחילת 2004 השלימה גיוס נוסף של 13.5 מיליון. כמה חודשים אחר כך גייסה עוד 4.4 מיליון דולר. באותה שנה גם חתמה על הסכם שיתוף פעולה עם חברת חברת הטכנולוגיה האמריקאית ברודקום לפיתוח משותף של מוצרים, ופתחה פתיחת סניף בעמק הסיליקון שבקליפורניה.

בנובמבר 2005 השלימה סבב גיוס רביעי של 10 מיליון דולר בראשות מוטורולה ונצ'רס, קרן הון הסיכון של חברת מוטורולה. בספטמבר 2007 השלימה סבב גיוס הון חמישי, בהיקף של 12 מיליון דולר, בהובלת קרן הון הסיכון בנצ'מרק קפיטל.

באפריל 2012, חברת ברודקום רכשה את ברודלייט, תמורת 230 מיליון דולר במזומן. החברה המשיכה לפעול כחברת בת של ברודקום בשם "ברודקום ברודבנד אקסס בע"מ". כמה חודשים לאחר מכן מכרה החברה הישראלית את הזכויות בקניין רוחני לחברה בבעלות ברודקום שהייתה רשומה במקלט מס באיי קיימן, בתמורה לכ-60 מיליון דולר בלבד. במקביל נחתמו הסכמים נוספים, שלפיהם החברה הישראלית תספק שירותי מחקר ופיתוח שיווק ותמיכה טכנית תמורת כיסוי עלויות בתוספת מרווח רווח מוסכם. לאחר מכירה זו דרשה רשות המיסים מברודקום לשלם מס של 220 מיליון שקל בטענה שהייתה זו "עסקה מלאכותית" ובפועל כללה מכירה לא רק של הקניין הרוחני של ברודלייט אלא גם של הפונקציות והנכסים שהיו בחברה הישראלית, ולכן עליה לשלם על כך מס רווחי הון. הסכסוך עם רשות המיסים הגיעה לדיון בית המשפט העליון, אך בקשת הערעור על השומה נדחתה.

הערות שוליים

קטגוריה:הרצליה: חברות
קטגוריה:תעשיית השבבים בישראל