האתרים הפרהיסטוריים של עמק ח'ורמאבאד

ממוזער|שמאל|250px|חפירה וממצא במערת קמרי. מימין נראים בתי העיר ח'ורמאבאד
האתרים הפרהיסטוריים של עמק ח'ורמאבאד (פרסית محوطه‌های پیشاتاریخی دره خرم‌آباد) הוא אתר מורשת עולמית שהוכרז על-ידי ארגון אונסק"ו ב-2025, ואשר מאגד שישה אתרים פרהיסטוריים בסביבתה של העיר ח'ורמאבאד בעמק ח'ורמאבאד שבהרי זגרוס במערב איראן. חמש המערות הפרהיסטוריות ומחסה-הסלע שכלולים בהכרזה מספקים מידע רב על התרבות המוסטרית מהתקופה הפלאוליתית התיכונה והתרבות הבראדוסתית  מהתקופה הפלאוליתית העליונה, ושופכים אור על ההתפתחות האנושית המוקדמת באזור, כמו גם על נדידת האדם הקדמון מאפריקה אל אירואסיה. הפריטים הדקורטיביים שיוצרו בסביבה כמו גם כאלה שהובאו ממרחק, יחד עם תעשיית סיתות כלי האבן המפותחת, מעידים על ההתפתחות הקוגניטיבית והטכנולוגית של התרבות הבראדוסתית בהרי זגרוס.

עמק ח'ורמאבאד הוא עמק קארסטי מוארך וצר השוכן בגובה של 1,200–1,300 מטרים מעל פני הים ברכס הרי זגרוס המרכזיים במערב איראן. אורכו 30 ק"מ ורוחבו מגיע עד ל-10 ק"מ. העמק עוצב בתהליכים טקטוניים של פעילות האורוגנזה בזגרוס, והוא חלק מאגן ההיקוות של אגן ח'ורמאבאד. שפע של מקורות מים, מערות קארסטיות ומסתורי סלע, יצרו תנאים טובים להתפתחות הפלורה והפאונה של האזור, ותרמו להתפתחות ההתיישבות האנושית מהתקופה הפלאוליתית ועד ימינו. הרי זגרוס היו אתר מפתח בדרכו של ההומו ספיאנס מאפריקה, ובאתרי ההכרזה היה רצף שכבות ממושך של התיישבות אנושית ויחסי גומלין עם הסביבה המשתנה.

המחקר הארכאולוגי באזור החל ב-1950 במערת כונג'י ולאור הממצאים נערך סקר שיטתי של האתרים בסביבה ב-1963. 17 מערות ומחסות-סלע זוהו וחפירות בוצעו במערת כונג'י ובמחסה-הסלע גר ארג'נה. ב-1965 החפירות המשיכו במערת קמרי ובמערת יאפתה, כמו גם באתרים אחרים בסביבה. בהתבסס על חפירות אלה זוהו שלושה סוגי התיישבויות בתקופה הפלאוליתית והאפיפלאוליתית בעמק ח'ורמאבאד - מחנות עונתיים, אתרי ציד ושחיטה, ואתרים זמניים. מחקרים נוספים בוצעו ב-2001 ובין 2005 ל-2015.

אתרי ההכרזה
מזההאתרשם בפרסיתקואורדינטותשטח האתרבהקטארשטח אזור החיץבהקטארתיאור1744-001מערת כלדר  غار کلدر83,34.973,01 המערה שוכנת בצפונו של עמק ח'ורמאבאד בגובה של 1,290 מטרים מעל פני הים, ונחשפו בה חמש שכבות סטרטיגרפיות, שבהן ממצא ארכאולוגי מהתקופה האיסלאמית, התקופה ההיסטורית, התקופה הכלקוליתית, התקופה הנאוליתית וכן מהתקופות האפיפלאוליתית, הפלאוליתית העליונה והפלאוליתית התיכונה. חפירות נוספות בסביבה הניבו ממצאים גם מתקופת הברזל, תקופת הברונזה, התקופה הכלקוליתית והתקופה הנאוליתית. התקופה הפלאוליתית התיכונה מזוהה בדרך כלל עם האדם הניאנדרטלי בעוד שהתקופה הפלאוליתית העליונה משוייכת לאדם המודרני, והממצא מעלה שאלות באשר למעבר בין שתי התקופות בהרי זגרוס. במערה פטרוגליף שגילו אינו ידוע ואשר נראה בו יעל זכר. שרידי בעלי חיים שופכים אור על שינויי האקלים באזור, בעיקר המעבר מאקלים ערבתי יבש בתקופה הפלאוליתית לסביבה מיוערת בהולוקן.1744-002מערת קמרי  غار قمری38,3 אתר זה בצפון-מערבו של עמק ח'ורמאבאד מורכב ממערת קמרי ששטחה 250 מ"ר ואשר שוכנת בגובה של 1,305 מטרים מעל פני הים, וכן ממחסה-הסלע פה-סנגר בגובה של 1,240 מטרים מעל פני הים. הממצא בחמש שכבות הוא מהתקופה הפלאוליתית התיכונה והעליונה (שכבות רביעית וחמישית), התקופה הנאולתית והתקופה הכלקוליתית (שכבה שלישית), תקופת הברונזה (שכבה שנייה) והתקופה האיסאלמית (שכבה ראשונה). החפירה לא הגיעה עד לסלע האם. החפצים שנמצאו כוללים ממצא מועט יחסית של כלי אבן בטכניקת לוולואה, מגרד מטיפוס , חודים, מגרדים, להבים שונים ועוד, ובנוסף נמצאו שרידי בעלי חיים רבים. במסתור הסלע פה-סנגר נמצאו כלי אבן ושרידי בעלי חיים, המעידים על כך שהתרבות הזרזית  הייתה תוצר המשכי של התרבות הבראדוסתית. ממצא של שתי צדפות העלה אפשרות של קשרי מסחר עם המפרץ הפרסי.1744-003מערת גילווראן  غار گیلوران5,59 מערה רדודה זו בגובה של 1,225 מטרים מעל פני הים ובשטח של 130 מ"ר שוכנת ברכס אבן הגיר הצפון-מערבי של העמק. אורכה של המערה הוא 16 מטרים, רוחבה מגיע ל-17 מטרים וגובהה עומד על 7 מטרים. במקום התגלו 357 כלי אבן מהתרבות הבראדוסתית המתוארכים לתקופה הפלאוליתית העליונה. בשכבה העמוקה ביותר במערה נמצא אוסף כלים מוסטריים המיוחסים לאדם הניאנדרטלי ואשר כלל חודים ונתזים שיוצרו בטכניקת לוולואה. כלי האבן המגוונים שנמצאו במערה העלו את האפשרות לכך שהיישוב בה היה שונה בהשוואה לאתרים אחרים בעמק ח'ורמאבאד. חפירות מחוץ למערה מעידות על קיומה של חקלאות בתקופה האיסלאמית, בתקופת הברונזה כמו גם בתקופות הכלקוליתית והנאוליתית.1744-004מערת יאפתה  غار یافته252,651.826,79 המערה ממוקמת 13 ק"מ מערבית לעיר ח'ורמאבאד בגובה של 1,278 מטרים מעל פני הים ושטחה 143 מ"ר. הכניסה למערה היא דרך פתח ברוחב של 10 מטרים ובגובה של 4 מטרים, וממדיה הם 22 מטרים על 9 מטרים. האתר כולל גם את מסתורי הסלע של גאצ'י ושל סורח-א ליזה. במערה נמצא ממצא מהתרבות הבראדוסתית המתוארך ל-40,000 עד 29,000 לפני זמננו. המחקר מראה על קיומם של מספר שלבים תרבותיים במערה. הממצא של השלב המוקדם מצביע על נוכחות קצרת מועד של ציידים-לקטים במערה יותר מאשר על שהייה עונתית ממושכת. השלב הבא הוא הממושך ביותר והוא חשף ממצא ארכאולוגי עשיר אופייני לתרבות האוריניאקית, כמו גם ראיות להדלקת אש ונוכחות של פחם עץ ואוכרה. נראה כי בשלב זה התפתחה תעשיית כלי אבן מורכבת יותר עם כלים רבים יותר ושונים. ממצא בדמות קישוטים אישיים, דוגמת חרוזים מקונכיות, תליונים, עצמות מעובדות וחלוקי נחל עם סימני שפשוף, ושימוש תדיר באוכרה ובמינרלים אחרים בשכבה הבראדוסתית, נעדר לחלוטין מאתרים קדומים יותר מהתקופה הפלאוליתית התיכונה בהרי זגרוס; והדבר מעלה אפשרות של שוני תרבותי ניכר בתבנית ההתנהגותית של ציידים-לקטים בהרי זגרוס בתקופה הפלאוליתית העליונה. ממצאי בעלי חיים מראים כי בני האדם במערה זו צדו וניזונו בעיקר מפרסתנים קטנים.1744-005מערת כונג'י  غار کنجی11,39185,34 המערה שוכנת מדרום לעיר ח'ורמאבאד בגובה של 1,340 מטרים מעל פני הים ושטחה הוא 340 מ"ר. הכניסה למערה פונה מערבה והיא עשויה מקשת ברוחב של 18 מטרים ובגובה של 4 מטרים. המערה מגיעה עד לעומק של 28 מטרים ותקרתה היא בגובה של עד 8 מטרים. במקום ממצאים מההולוקן והפלייסטוקן המאוחר, המחולקים ל-12 שכבות סטרטיגרפיות טבעיות ושלוש יחידות. היחידה הראשונה חשפה יסודות של קיר חלוקי אבן ששימשו ככל הנראה להקמת בקתות או מכלאה לבעלי חיים מההולוקן, כמו גם פריטים מתקופה המקבילה לתקופת ארך-עוביד. ביחידה השנייה נמצאו ממצאים מהתקופה המוסטרית דוגמת כלי אבן, חלקי עצמות בעלי חיים ופחם עץ, ותיארוך פחמן-14 קבע את גילם ליותר מ-40,000 שנים. היחידה השלישית כוללת משקעים מהפלייסטוקן עם נוכחות דלה של חפצים ועצמות מוסטריים. חפירות ב-1969 חשפו 2,713 כלי אבן בעיבוד יחסי יוצא דופן בהרי זגרוס ובשימוש מקיף בחומרים גולמיים כגון חלוקי נחל מרדיולריט  שהובאו מהנהר הסמוך. מספר כלים מוסטריים באתר יוצרו מאבן גיר. במערכת קברים בפתח מערה נמצאו שרידיהם של יותר מעשרים בני אדם, שלפחות שישה מהם פורקו לגורמים, ואשר גילם המדויק אינו ידוע. בקברים נתגלו כשלושים כלים שונים.1744-006 מחסה-הסלע גר ארג'נה  پناهگاه سنگی گر ارجنه3,2343,14 מחסה-הסלע נמצא בדרומו של העמק בגובה של 1,205 מטרים מעל פני הים ושטחו 60 מ"ר. נמצאו באתר ראיות לתעשיית כלי אבן מהתקופה המוסטרית והתקופה הבראדוסתית, אם כי חלק מהשכבות נפגעו כתוצאה מפעילות בעלי חיים וטרם נערכה סטרטיגרפיה מסודרת של האתר.

הערות שוליים

קטגוריה:לורסתאן
קטגוריה:איראן: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:התרבות המוסטרית
קטגוריה:התקופה הפלאוליתית העליונה