רפש של בינה מלאכותית

רפש של בינה מלאכותית (באנגלית: AI slop) הוא מונח המתאר תוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית יוצרת בצורה שטחית ולעיתים חסרת ערך. תוכן זה מציף את האינטרנט ומופץ בעיקר בפלטפורמות כמו אתרי חדשות, בלוגים, רשתות חברתיות, אתרים מסחריים ועוד. המונח, שנטבע בשנות ה-20 של המאה ה-21, בעל קונוטציות שליליות בדומה לדואר זבל אלקטרוני.

רפש של בינה מלאכותית הוגדר במגוון דרכים כ"עומס דיגיטלי", "תוכן שמתעדף מהירות וכמות על פני תוכן ואיכות" ו"תוכן בינה מלאכותית גרוע או לא רצוי במדיה חברתית, אמנות, ספרים ו[...] תוצאות חיפוש".
ממוזער|תמונה בשם ""Shrimp Jesus" שהועלתה לפייסבוק, ושימשה כדוגמה ל"זבל AI"
ג'ונתן גילמור, פרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת העיר ניו יורק מתאר את החומר כבעל "סגנון בנאלי וריאליסטי להפליא" שקל לצופה לעבד.

 מקור המונח 
עם ההתפתחות המואצת של מודלי שפה גדולה ומודלי דיפוזיה שיוצרים כמות גדולה של חומרים גרפיים באיכות נמוכה, החל דיון בקרב עיתונאים ובפלטפורמות חברתיות על המונח המתאים לשטף החומרים הזה. המונחים שהוצעו כללו, בין היתר: "זבל של בינה מלאכותית", "זיהום של בינה מלאכותית" ו"פסולת שנוצרה על ידי בינה מלאכותית". שימושים מוקדמים במונח "רפש" (באנגלית: slop) כתיאור לתוצרי בינה מלאכותית באיכות נמוכה, הגיעו ככל הנראה כתגובה להשקת מחוללי תמונות של בינה מלאכותית בשנת 2022. השימוש המוקדם בו צוין בקרב פרשנים ב-4chan, Hacker News ויוטיוב כסוג של סלנג פנימי.

מתכנת המחשבים הבריטי סיימון ווילסון זכה להכרה כאחד ממקדמי המונח "slop" במיינסטרים לאחר שהשתמש בו בבלוג האישי שלו במאי 2024. עם זאת, ווילסון ציין שהמונח כבר היה בשימוש הרבה לפני שהחל לקדם את המונח.

המונח צבר פופולריות גוברת ברבעון השני של 2024, בין היתר בשל השימוש של גוגל במודל הבינה המלאכותית שלה ג'מיני שלה כדי לייצר תגובות לשאילתות חיפוש והכמויות הגדולות של פסולת באינטרנט ספגו ביקורת נרחבת בכותרות תקשורת במהלך הרבעון הרביעי של 2024.

 ברשתות החברתיות 
ממוזער|תמונה מג'ונרטת שנוצרה באמצעות פרומפט, שתוכננה לפנות לקהל אמריקאי
רפש תמונות וסרטונים מבוססי בינה מלאכותית התפשט ברשתות החברתיות, בין היתר משום שהן יצרו הכנסות עבור יוצריהן בפייסבוק ובטיקטוק, כאשר הבעיה השפיעה בעיקר על פייסבוק. היכולת הקיימת של יצירת חומרים גרפיים בקלות היוותה תמריץ עבור גולשים ממדינות מתפתחות ליצור תמונות שמושכות קהל בארצות הברית, דבר שגורר תעריפי פרסום גבוהים יותר.

העיתונאי ג'ייסון קובלר שיער כי האופי המוזר של חלק מתכנים אלו עשוי לנבוע מכך שהיוצרים השתמשו בפרומפטים בשפות כמו הינדית, אורדו ווייטנאמית (שפות שאינן מיוצגות מספיק בנתוני האימון של המודל), או השתמשו במערכות זיהוי דיבור לא יציבות כדי לתרגם את לאנגלית.

בראיון למגזין ניו יורק, יוצר תמונות רפש מקניה תיאר כיצד נתן ל-ChatGPT הנחיות כגון "כתבו לי פרומפט שיביא ליצירה של  10 תמונות של ישו שייצרו מעורבות גבוהה בפייסבוק", ולאחר מכן הזין את ההנחיות לשירות מחולל תמונות כמו Midjourney.

תמונות של צמחים שנוצרו על ידי בינה מלאכותית ומידע שגוי על טיפול בצמחים התרבו ברשתות החברתיות. קמעונאים שמוכרים אונליין השתמשו בתמונות של פרחים שנוצרו על ידי בינה מלאכותית כדי למכור זרעים של צמחים שאינם קיימים בפועל. בעקבות כך, בקהילות רבות בנושא גידול צמחי בית החליטו לאסור על העלאת תכנים שנוצרו על ידי בינה מלאכותית, אך עדיין יש קושי לשלוט בכמויות גדולות של תוכן שמפורסם על ידי בוטים חברתיים.

בשנת 2025, נטבע מונח הסלנג slopper שנגזר מהמונח AI slop, תיאור גנאי עבור מישהו שמסתמך יתר על המידה על כלי בינה מלאכותית יוצרת כמו ChatGPT.

 בפוליטיקה של ארצות הברית 
באוגוסט 2024 צוין בכתב העת האמריקאי האטלנטיק כי רפש של בינה מלאכותית הופך להיות מקושר לזרם השמרני בארצות הברית, אשר השתמש בו ליצירת שיטפוסטינג ובניסיונת להעלאת מעורבות ברשתות החברתיות, כאשר הטכנולוגיה מציעה "חומר זול, מהיר ולפי דרישה לתוכן".

רפש של בינה מלאכותית משמש לעיתים קרובות בקמפיינים פוליטיים בניסיון למשוך תשומת לב באמצעות חוות תוכן. בחודשים הראשונים לכהונתו השנייה של דונלד טראמפ בשנת 2025, הוא פרסם מספר תמונות של עצמו שנוצרו על ידי בינה מלאכותית בחשבונות מדיה חברתית רשמיים של הממשלה, כולל תמונות המציגות אותו כאפיפיור, כג'דיי וכגבר שרירי. באוגוסט 2024 טראמפ פרסם סדרה של תמונות שנוצרו על ידי בינה מלאכותית בפלטפורמת המדיה החברתית שלו, Truth Social, שתיארו את מעריצי הזמרת טיילור סוויפט בחולצות טריקו עם הכותרת "Swifties for Trump", כמו גם תמונה של הזמרת עצמה תומכת בקמפיין הנשיאותי של טראמפ ב-2024. התמונות הגיעו מחשבון טוויטר שפרסם תמונות רבות של בינה מלאכותית לקראת הבחירות בארצות הברית ב-2024, ששותפו על ידי דמויות בכירות אחרות במפלגה הרפובליקנית, כמו אילון מאסק, שתמך בפומבי בשימוש בבינה מלאכותית גנרטיבית.

בעקבות סופת ההוריקן הלן בארצות הברית, חברי המפלגה הרפובליקנית הפיצו תמונה שנוצרה באמצעות בינה מלאכותית של ילדה צעירה המחזיקה גור כלבים בשיטפון, והשתמשו בה כראיה לכישלונו של הנשיא ג'ו ביידן להגיב לאסון. חלקם שיתפו את התמונה ברשתות החברתיות אך הודו שהיא אינה אמיתית.גאווין ניוסם, מושל מהמפלגה הדמוקרטית, השתמש בתמונות שנוצרו על ידי בינה מלאכותית כדי לבקר את טראמפ.

בתגובה למחאות אין מלכים באוקטובר 2025, פרסם דונלד טראמפ סרטון המתאר את עצמו מטיס מטוס קרב ומשחרר צואה על קהל מפגינים, כולל המשפיען הדמוקרטי הארי סיסון.
 בפרסום 
ממוזער|צילום מסך מאחת מפרסומות החג של קוקה קולה שנוצרה בסיוע בינה מלאכותית, המציגות את לוגו קוקה קולה באיות שגוי כ-"Coca-Coola"
בנובמבר 2024, חברת קוקה-קולה השתמשה בבינה מלאכותית כדי ליצור שלוש פרסומות כחלק מקמפיין החגים המסורתי השנתי שלה עבור משקאות קוקה-קולה. התגובות על הסרטונים היו שליליות הן מצד צופים מזדמנים והן מצד אמנים. האנימטור אלכס הירש, יוצר גרוויטי פולס, מתח ביקורת על החלטת החברה לא להעסיק אמנים אנושיים ליצירת הפרסומת. בתגובה לפידבקים השליליים החברה הגנה על החלטתה להשתמש בבינה מלאכותית יוצרת וטענה ש"קוקה קולה תמיד תישאר מחויבת ליצירת עבודות ברמה הגבוהה ביותר בצומת שבין יצירתיות אנושית לטכנולוגיה".

במרץ 2025, חברת סרטי פרמאונט ספגה גם היא ביקורת על שימוש בתסריטים ובקריינות מבוססות בינה מלאכותית בסרטון אינסטגרם המקדם את הסרט חסין כאב. הפרסומת משתמשת בקול רובוטי מבוסס בינה מלאכותית בסגנון הדומה לסרטוני ספאם באיכות נמוכה המבוססים על בינה מלאכותית המופקים על ידי חוות תוכן. גם חברת A24 ספגה ביקורת דומה על סדרת פוסטרים שנוצרו באמצעות בינה מלאכותית עבור הסרט הקרב על אמריקה משנת 2024, בין התוצרים הגרפיים שפרסמה החברה היה פוסטר המתאר לכאורה קבוצת חיילים ברפסודה דמוית טנק המתכוננת לירות על ברבור גדול, תמונה שאינה דומה להתרחשויות בסרט עצמו.

באותו חודש יצרנית משחקי הווידאו Activision פרסמה מגוון פרסומות ופוסטרים למשחקי וידאו מזויפים כמו קראש בנדיקוט, גיטאר הירו ועוד שכולם נוצרו באמצעות בינה מלאכותית גנרטורה בפלטפורמות כמו פייסבוק ואינסטגרם, שרבים כינו אותן כרפש של בינה מלאכותית. מאוחר יותר נאמר כי כוונת הפוסטים הייתה לשמש כסקר עבור כותרים אפשריים של החברה. טרנד הריקבון המוחי האיטלקי, אומץ באופן נרחב על ידי מפרסמים כניסיון להתאים את עצמו לקהל צעיר יותר.

 בפרסום לאירועים 
פרסום לאירוע קידום מכירות "חוויית השוקולד של ווילי" שנערך בלזגו ב-2024 תואר כ"רפש שנוצר על ידי בינה מלאכותית" גרם להטעיית הציבור, שהגיע בפועל למחסן מקושט קלות. הפרסום לרכישת הכרטיסים בפייסבוק לווה בתמונות שנוצרו על ידי בינה מלאכותית ללא תמונות אותנטיות של מקום האירוע וגרמו למצג שווא.

באוקטובר 2024 דווח כי בדבלין אלפי אנשים הגיעו למצעד ליל כל הקדושים שלא היה קיים בפועל כתוצאה מפרסום באתר אינטרנט שהשתמש בתוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית והפך לויראלי בטיקטוק ובאינסטגרם. בתגובה לביקורת אמר בעל האתר: "ביקשנו מ-ChatGPT לכתוב עבורנו את המאמר, אבל זה לא היה ChatGPT בפני עצמו".

 בספרים 
ספקית המדיה הדיגיטלית Hoopla, המספקת ספרים אלקטרוניים ותוכן להורדה לספריות, מציעה ספרים מבוססי בינה מלאכותית עם סופרים בדיוניים ואיכות מפוקפקת, שעולים לספריות כסף כאשר הם נרכשים על ידי קוראים תמימים.

 במשחקי וידאו 
המשחק Call of Duty: Black Ops 6 כולל חלקים שנוצרו על ידי בינה מלאכותית. מאז יציאתו הראשונית של המשחק, שחקנים רבים האשימו את חברת Treyarch וRaven Software בשימוש בבינה מלאכותית כדי ליצור חלקים מהמשחק, כולל מסכי טעינה, סמלים וכרטיסי ביקור. דוגמה לכך היא מסך עבור מצב משחק הזומבים שתיאר את "Necroclaus", סנטה קלאוס זומבי עם שש אצבעות על יד אחת, תמונה שהיו לה עוד כשלים לוגיים. 

בשנת 2024 חברת Rovio Entertainment הוציאה דמו של משחק בשם Angry Birds: Block Quest לאנדרואיד. המשחק הציג תמונות שנוצרו על ידי בינה מלאכותית עבור מסכים ורקעים מסוימים. המשחק ספג ביקורת קשה מצד שחקנים, שקראו לו "חשיפה לסמים" ויצאו נגד השימוש של חברת Rovio בתמונות בינה מלאכותית. בסופו של דבר הוא הופסק והוסר מחנות Google Play.

 בקולנוע ובטלוויזיה 
ממוזער|תמונה שנוצרה על ידי בינה מלאכותית בצילום מסך מתוך הסרט "לילה מאוחר עם השטן"
סרטים מסוימים ספגו ביקורת על שכללו תוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית. בסרט "late Night with the Devil" בלט השימוש בבינה מלאכותית ובביקורות רבות נאמר עליו שהוא "זבל" של בינה מלאכותית. בסרט נעשה שימוש בכמה תמונות באיכות נמוכה שנוצרו על ידי בינה מלאכותית כאשר בתמונה אחת נראה שלד עם מבנה לא מדויק ואצבעות שנראו מנותקות מכף היד.

שירותי סטרימינג מסוימים כמו אמזון פריים וידאו השתמשו בבינה מלאכותית כדי ליצור פרסומות לסרטים באופן שניתן לתאר כזבל. פוסטר בינה מלאכותית באיכות נמוכה שימש לפרסם את הסרט "נוספרטו" משנת 1922, המתאר את הרוזן אורלוק באופן שאינו דומה למראהו בסרט. בתמונה ממוזערת שנוצרה בבינה מלאכותית כדי ללוות את הסרט "12 המושבעים" רואים 19 גברים עם פנים מוכתמות, שאף אחד מהם לא נראה כדומה לדמויות בסרט. בנוסף, חלק מהצופים שמו לב שנראה כי תיאורי עלילה רבים נוצרו על ידי בינה מלאכותית, מה שאנשים מסוימים אפיינו כזבל. בתקציר המופיע באתר לסרט "אחר צהריים של פורענות" נכתב: "גבר לוקח בני ערובה בבנק בברוקלין. למרבה הצער אין לי מספיק מידע כדי לסכם עוד יותר במסגרת ההנחיות שסופקו".

חברת התקשורת הגרמנית דויטשה טלקום הסירה סדרה מהיצע המדיה שלה לאחר שצופים התלוננו על איכות ירודה ודיבוב מונוטוני בגרמנית (בתרגום מפולנית במקור) והתגלה שהדבר נעשה באמצעות בינה מלאכותית.

 במוזיקה 
ביולי 2025, דיווחו כלי תקשורת רבים על האשמות כי להקת אינדי בשם "Velvet Sundown", אשר תוך מספר שבועות בלבד צברה למעלה מ-850,000 מאזינים בספוטיפיי, נוצרה על ידי בינה מלאכותית. מבקרים ציינו כי לא היו תיעודים של הופעות של הלהקה, שלחברי הלהקה לא הייתה נוכחות ברשתות החברתיות, וכי תמונות הקידום שלהם נראו מזויפות. כלי זיהוי הבינה המלאכותית של דיזר סימן את המוזיקה של הלהקה כ-100% בינה מלאכותית. חשבון מדיה חברתית בשם של הלהקה הכחיש כי נעשה שימוש בבינה מלאכותית כלשהי ביצירת המוזיקה שלהם. עם זאת תוך שבוע, הביוגרפיה של Velvet Sundown בספוטיפיי עודכנה וקבעה כי הלהקה היא "פרויקט מוזיקלי סינתטי המונחה על ידי הכוונה יצירתית אנושית, והולחן, מדובב ומומחש בתמיכת בינה מלאכותית", שנועד להיות "פרובוקציה אמנותית". עד אז, ללהקה היו למעלה ממיליון מאזינים חודשיים בספוטיפיי. לדברי עובד לשעבר בספוטיפיי, למספר המאזינים הגבוה יש שתי סיבות אפשריות: ראשית, ספוטיפיי מקבלת כעת תשלום כדי לשפר את מיקום רשימת ההשמעה, ושנית, רשימות השמעה נבחרות יותר ויותר על ידי אלגוריתמים ולא על ידי בני אדם. במגזין המוזיקה "רולינג סטון" נכתב כי דובר בשם אנדרו פרלון התבטא בשם הלהקה והודה כי המוזיקה שלהם היא "תרמית אמנותית" שנוצרה באמצעות כלי הבינה המלאכותית Suno. עם זאת, פרלון הצהיר מאוחר יותר כי הצהרתו עצמה הייתה תרמית וכי אין לו קשר ללהקה.

בינה מלאכותית שימשה גם להתחזות למוזיקאים מוכרים ולפרסום של מוזיקה בשירותי סטרימינג גדולים תחת שמם ללא ידיעתם, ככל הנראה כדי להרוויח כסף מתמלוגים. באוגוסט 2025, נרשמה התחזות לכמה מוזיקאים אמריקאים כולל ג'ף טווידי, פאטר ג'ון מיסטי ובלייז פולי (שמת ב-1989), כמו גם התחזות ללהקת מטאלקור. לכל האמנים המתחזים הייתה עטיפה דומה שנוצרה על ידי בינה מלאכותית, והן השתייכו לאותן שלוש חברות תקליטים. רבות מהן ציינו את "זיאן מאליק מהרדיקה" ככותב שירים, מה שמצביע על כך שההתחזות הגיעה ממקור יחיד. ספוטיפיי הסירה את הרצועות, בטענה שהן "הפרו את המדיניות שלנו נגד התחזות לאדם או מותג אחר".

 במדע 
ממוזער|מאמר שנשלח לכתב העת Frontiers in Cell and Developmental Biology וכלל דמות שנוצרה על ידי בינה מלאכותית עם אנטומיה וטקסט חסרי הגיון
בינה מלאכותית יוצרת שימשה לכתיבת מאמרים שפורסמו גם בעיתונים שנחשבים באיכות נמוכה וגם בכתבי עת בעלי מוניטין. בשנת 2024, מאמר שעבר ביקורת עמיתים שהכיל תמונה של חולדה עם איברי מין גדולים באופן אבסורדי, בליווי טקסט ודיאגרמות חסרי משמעות, בוטל על ידי כתב העת "Frontiers in Cell and Developmental Biology" לאחר שמשך את תשומת ליבם של מדענים ברשתות החברתיות.

 במקום העבודה 
מחקר שפורסם בהרווארד ביזנס רוויו, שנערך בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת סטנפורד ו-BetterUp, מצא כי עובדים משתמשים בכלים של בינה מלאכותית כדי ליצור "workslop" (עבודות רפש) במאמץ נמוך, שיצר יותר עבודה לעמיתיהם. BetterUp מגדיר workslop כ"תוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית שנראה טוב, אך חסר תוכן". נראה כי המחקר הוא המקרה הראשון של "workslop" וגם משתמש ב-"workslopped" כפועל.

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:בינה מלאכותית יוצרת
קטגוריה:אינטרנט