פרשת הקברים ביהוד

פרשת הקברים ביהוד היא מחאה של חרדים כנגד פרויקט פינוי בינוי של חברת אאורה ישראל בעקבות גילוי כ-300 קברים עתיקים באתר בעיר יהוד-מונוסון. העימות הוא תוצאה של הפער בין השקפות דתיות מחמירות לבין זכויות קניין ותכנון עירוני. לצד המחלוקת המשפטית על המשך הבנייה והפסקת החפירות, חרדים הפגינו בשל הטענה כי האתר כולל קברי יהודים קדומים שדורשים טיפול הלכתי מיוחד. המחאה הובילה לשורת תגובות מצד רבנים ופוליטיקאים.

 רקע 
בחודש מאי 2025 נפתחו עבודות פינוי בינוי בשכונת אשכנזי בעיר יהוד-מונוסון. הפעילות החלה לאחר הקמת הוועדה המקומית, ותחת פיקוח חלקי של רשות העתיקות. החפירות חשפו מאות קברים עתיקים מתקופת בית שני עד התקופה הביזנטית, ולפי רשות העתיקות ככל הנראה רוב הקברים אינם של יהודים. הרשות המליצה להעביר חלק מעצמות הקבורה למקום מוגן, ולאחר מכן לאפשר את המשך העבודות בפיקוח.
ממוזער|פשקוויל שהופץ ביוני 2025 בריכוזים החרדיים בישראל, מלווה בתמונות ומנוסח בכינויי גנאי נגד חברת אאורה ישראל
עמותת אתרא קדישא, הפועלת לשמירה על קברי יהודים, דרשה לעצור את העבודות באופן מיידי. לפי עמדת רבנים מסוימים, מדובר בקבר יהודי ויש להגן עליו בכל מחיר.

 קונצנזוס חרדי 
כרוזים הודפסו בריכוזים החרדיים מטעם בד"ץ העדה החרדית בירושלים נגד חילול הקברים. הרב שריאל רוזנברג מבית דין צדק בני ברק הצטרף למוחים. הרב יעקב מאיר שכטר הצטרף מספר פעמים לעצרות התפילה אל מול מקום החפירות. הרב ישראל הגר האדמו"ר מויז'ניץ מבני ברק נשא דברים חריפים לאוזני אלפי חסידיו בטיש. הרב דב לנדו והרב משה הלל הירש חתמו על עצומות וגם השתתפו בעצרת גדולה שהתקיימה בכולל חזון איש בבני ברק באותה עצרת בין שאר הרבנים הנואמים, נשא דברי מחאה הרב חיים פיינשטיין. הרב יצחק זילברשטיין פרסם מכתב מחאה ובו דרש את עצירת העבודות, תוך הדגשה שמדובר בחובה הלכתית לשמור על קדושת קברי ישראל. ביומונים החרדיים "המודיע", "המבשר", "יתד נאמן" ו"הפלס" התפרסמו כתבות נגד המשך החפירות באתר.
ממוזער|גדולי התורה הרבנים הספרדיים נגד חפירות הקברים ביהוד. יוני 2025
עצרות מחאה נערכו במספר מוקדים, לרבות הפגנות מול משרדי החברות המעורבות, תפילות מחאה, וחתימות המוניות של קהילות ספרדיות, חסידיות וליטאיות. פשקווילים וכרוזים הופצו בריכוזים חרדיים בירושלים, בני ברק, בית שמש, אלעד ומודיעין עילית, בהם הובעה תמיכה בדרישות להפסיק את העבודות באתר הקברים.

 העימותים וטענות לשימוש בכוח בלתי סביר 
מאמצע יוני 2025 מתקיימות מחאות יומיומיות באתר החפירה. אלפי חרדים השתתפו בהפגנות. חלק מהמפגינים ניסו לפרוץ גדרות, הציתו ציוד מכני ואף חדרו לאתר המתחם ללא אישור.
פורסמו דיווחים כי כוחות של מאבטחים פרטיים הופעלו על-ידי הקבלן כדי לפזר את המוחים – כולל שימוש בגז מדמיע, אלות, זרנוקי מים ושימוש בכלבי תקיפה שתקפו את קהל המפגינים במספר הזדמנויות.
ממוזער|שער השבועון החרדי וואכנשריפט היוצא לאור בניו יורק בשפת היידיש על האלימות ביהוד, יולי 2025
לפי הדיווחים אותם מאבטחים לא זוהו עם המשטרה, ואף נטען כי במקרים מסוימים נהגו כלפי מפגינים תמימים באלימות מילולית ופיזית קשה.
ב־29 יולי 2025 נעצר חזקי קלמנוביץ', בכיר אתרא קדישא, בחשד להסתה וארגון הפגנות בלתי חוקיות. מעצרו עורר ביקורת חרדית חריפה והפגנות לשחררו התקיימו בריכוזים החרדיים בעיקר בירושלים. קלמנוביץ' שוחרר עוד באותו הערב.

 טענות לסחיטה 
לפי יעקב אטרקצ’י, מנכ"ל חברת אאורה ישראל, פעילים המזוהים עם אתרא קדישא דרשו ממנו כ-10 מיליון ש"ח כדי להפסיק את המחאה ולהמשיך בפעילות הבנייה. לאחר שסירב, דווח על השלכת שקיות צואה על שער ביתו, השחתת רכוש, ריסוס כתובות גנאי והטלת פולסא דנורא.
עמותת אתרא קדישא הכחישה לחלוטין את הקשרים למעשי אלימות או לתשלומים. לטענתם, האשמות אלו הועלו כדי להסיט את הדיון מהפגיעה בקברים למחלוקת פיננסית־מעמדית. הארגון הציע פתרונות טכניים הלכתיים להמשך בנייה תוך שמירת הקדושה שהוא מייחס למקום כגון התקנת גשרים מעל הקברים או שינוי מסלול יסודות.

 מעורבות כלל ביטוח 
כלל ביטוח היא שותפה פיננסית בפרויקט – הן כבעלת מניות ואופציות בחברת אאורה ישראל והן כנושה ערבויות מסחרי לדיירים במסגרת חוק מכר הדירות. בעקבות כך, 13 רבנים חרדים קראו ב־2025 לחרם על כלל ביטוח ובעקבותיו גם על מנורה מבטחים, כיוון שראו בכך תמיכה בפרויקט שעלול לפגוע בקברי יהודים.

בעקבות הגינויים, חברת כלל ביטוח הוציאה פרסומי הבהרה שאין לה מעורבות בקבלת החלטות ניהוליות בפרויקט, ושהיא פועלת כגורם פיננסי בלבד, תוך עמידה מחמירה בכל חוקי הרגולציה. כל זאת לצד ניסיון לגשר, החברה פנתה לגורמים רבניים והציעה שיח משותף עם אאורה ישראל וגורמים מייצגים מהציבור החרדי.

 תגובות מוסדיות 
רשות העתיקות הוציאה צו הפסקת עבודות זמני באתר החפירות ביהוד, תוך ציון כוונה להגיש תלונה פלילית נגד החברה היזמית, בגין חריגות מהוראות הפיקוח ופינוי עצמות ללא קבלת היתר כדין. בעקבות הממצאים הראשוניים, פרסמו הרבנים הראשיים לישראל, הרב קלמן בר והראשון לציון הרב דוד יוסף, גילוי דעת, בו קראו להפסקת מיידית של העבודות באתר עד לקבלת חוות דעת הלכתית וארכאולוגית מוסמכת. בנוסח ההודעה נאמר כי "קיים סיכוי ממשי שמדובר בבית עלמין יהודי מתקופת בית שני".
ממוזער|הרבנים הראשיים הרב קלמן בר והרב דוד יוסף: "אנו קוראים בכל תוקף לא להמשיך את הבנייה במקום זה עד למציאת פתרון ראוי". יולי 2025
הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בעיר יהוד הורתה על קיום בדיקה נוספת לאור חוות דעת של הרשות הארצית לעיצוב מורשת, אך נתקלה בהתנגדות קשה מצד נציגי הציבור החרדי. גופי תכנון טענו כי הבירור ייעשה תחת לוחות זמנים מצומצמים, בעוד נציגי המוחים קראו להקפאה מוחלטת.
במקביל, שר המורשת עמיחי אליהו, הממונה על רשות העתיקות, פנה ב־8 ביוני 2025 במכתב למנכ"ל הרשות בדרישה להפסקה מיידית של כל העבודות באתר. במכתבו ציין כי קיימת "פגיעה חמורה במורשת ובאתרי קבורה", והורה להציב שמירה אזרחית שתמנע כל כניסה לאתר עד הכרעה הלכתית־ציבורית מוסכמת. בהמשך השתתף השר אליהו בדיוני חירום שנערכו ברבנות הראשית יחד עם שר הדתות מיכאל מלכיאלי, והביע תמיכה בהחלטת הרבנים לעכב את העבודות כל עוד לא הושלם תהליך הבירור ההלכתי־ארכאולוגי המלא.

 ראו גם 
 אתרא קדישא
 רשות העתיקות
 אאורה השקעות
 כלל ביטוח

 קישורים חיצוניים 







 הערות שוליים 

קטגוריה:2025 בישראל
קטגוריה:התחדשות עירונית
קטגוריה:הפגנות בישראל
קטגוריה:יהוד-מונוסון
קטגוריה:כלל (חברה)