ברומאסטר

ברומאסטר (מאנגלית: Brewmaster, בגרמנית: נקרא Braumeister, ולעיתים גם בעברית: ברומייסטר) הוא מהנדס מזון המתמחה בייצור בירה. בעוד שהמונח "ברומאסטר" משמש לרוב עבור כל אדם העוסק בתהליך בישול הבירה, בגרמניה הוא מקצוע רשמי הדורש הכשרה מתקדמת או אקדמית בתחום.
תפקיד
הברומאסטר הוא האדם המחזיק בידע הטכני הנדרש לבחירה ושימוש מיטבי במרכיבים השונים להכנת בירה. הוא מוודא שהשלבים השונים, החל מיצירת הלתת ועד לבישול, מהתסיסה ועד הסינון, מבוצעים כראוי. עבור כל סוג בירה, הוא שולט במתכון ויודע באילו זני שעורה להשתמש, את איכות הלתת הדרושה, את סוג השמרים, את הרכב המינרלים האידיאלי של המים, את אופן הבישול ואת פרופיל התסיסה. הוא מעורב באופן מתמיד בבחירה, בקרה, התאמה וטעימה של הבירה. כמו טבח, הברומאסטר מתאים את המתכונים שלו לתוצרים החקלאיים הזמינים לו, לכל עונה בהתאם לאקלים ולאיכות התוצרת. הברומאסטרים מאומנים בטעימה, כדי שיוכלו לזהות את המאפיינים השונים של הבירה ולתאר אותם.
הכשרה מקצועית
 גרמניה 
ממוזער|תעודת ברומייסטר גרמנית משנת 1875 
בגרמניה, נדרשת הכשרה רשמית לתפקיד. כולל תקופת חניכות, הנמשכת בדרך כלל שלוש שנים ומבחן רשמי. ישנם מספר מכללות ואוניברסיטאות המתמחות בהוראת המקצוע, חלקם אף מעניקות תואר אקדמי בתחום. בנוסף להכשרה המקצועית הלימודים כוללים גם נושאים מתמטיים ומדעיים (כימיה אורגנית ואנאורגנית, מיקרוביולוגיה, פיזיקה ומתמטיקה), הנדסת מכונות והנדסה חקלאית, ואוטומציה של תהליכי ייצור.

ברומייסטרים בגרמניה מועסקים לא רק על ידי מבשלות בירה ויצרני לתת, אלא גם בתעשייה הכימית, מגזר הביוטכנולוגיה, יצרני משקאות לא אלכוהוליים ותעשיית המזון.

האוניברסיטאות הטכניות של פרוסיה החלו להעניק בצו מלכותי של קיסר גרמניה וילהלם השני. באוקטובר 1899, את התואר האקדמי דיפלומה-בראומייסטר בשנת 1903. אחר כך הוצע קורס הכשרה אקדמי בתחום במכון VLB Berlin  של האוניברסיטה הטכנית של ברלין ובאוניברסיטה הטכנית של מינכן כתואר ראשון.

 אוסטריה 
באוסטריה, המקצוע נקרא טכנאי בישול בירה ומשקאות; אך אין תואר מקצועי רשמי של ברומייסטר. עם זאת, איגוד הברומייסטרים וטכנאי מבשלות הבירה האוסטריים (BÖBB) מייצג את האינטרסים של העוסקים במקצוע.

 שווייץ 
בשווייץ, המקצוע שנודע בעבר בשם brewer אך מאז 2001 נלמד כחלק מהתחום המקצועי של טכנולוג מזון. לבוגרים יש הזדמנות להמשיך את השכלתם ולהפוך ל"טכנולוגים של מזון מוסמכים פדרלית". הדיפלומה הפדרלית תואמת את תעודת הברומייסטר אומן הגרמנית. אך בשווייץ אין צורך בהכשרה רשמית כדי לעבוד בתחום. איגוד מבשלי הבירה השווייצרי, שהוא בן למעלה מ-100 שנה, מייצג את האינטרסים של העוסקים בתחום.
בישראל
הברומייסטר המקצועי הראשון בארץ ישראל היה פרץ הירשברוך, שהוזמן להקים ולנהל את מבשלת "תעשיית בירה ארץ-ישראלית" בראשון לציון. הירשברוך היה מהנדס מכונות וכימיה יליד פולין, עם ניסיון של כ-30 שנה בייצור בירה בגרמניה. הוא ייצר את מותגי הבירה הישראלים "נשר", "גולדסטאר" ו"נשר מאלט". הירשברוך גם הדריך והכשיר את עובדי המבשלה. בשנת 1955 הצטרף למבשלה בראשון לציון מנחם ברלינר, מהנדס כימיה עולה חדש מפולין. הוא נשלח לברלין ללימודים אקדמיים בתחום הבירה, והיה בין הישראלים הראשונים שהוכשרו כברומייסטר מקצועי. הוא שימש בתפקיד במשך כשלושים שנה.

בשנת 1953 החלה לפעול "מבשלת שיכר לאומית" בנתניה. הברומייסטר הראשון של המבשלה היה מומחה צ'כי, מר אנטונין מסריק, בן אחיו של נשיא צ'כוסלובקיה טומאש מסריק. לאחר איחוד "תעשיית בירה ארץ-ישראלית" ו"מבשלת שיכר לאומית" מנחם ברלינר היה הברומייסטר של החברה הממוזגת. אחר כך שימשו בתפקיד דוד הרלינג ובוריס קזיאנסקי.

ב החלו לפעול בישראל מספר מבשלות בוטיק, על ידי יזמים שרבים מהם החלו בבישול בירה כתחביב, באופן ביתי ללא הכשרה ואחר כך למדו את המקצוע במוסדות לימוד לברומאסטרים. בהם יוחאי קודלר שהקים את מבשלת הנגב, אחר כך היה שותף להקמת מבשלת בירה שפירא ונסע ללמוד במכון VLB Berlin ; ואורי שגיא מייסד בירה אלכסנדר, שלמד ב־Siebel Institute  בשיקגו.

בשנת 2009 מונתה על ידי "מבשלות בירה ישראל" ענת מאיר, כברומאסטרית הראשונה בישראל. מאיר היא בעלת תואר ראשון בביוטכנולוגיה, נשלחה לדנמרק ועברה הכשרה במשך חצי שנה באקדמיה של קרלסברג. מאיר הייתה שותפה לפיתוח הבירה "קרלסברג  לומה", ומותג הבירה "שקמה".

בשנת 2015 מונתה מרינה זלצר כברומאסטרית של "טמפו". היא ייצרה את הבירה גולדסטאר "SlowBrew".

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:בירה