חוק הביקוש

במיקרו-כלכלה, חוק הביקוש הוא עיקרון יסודי הקובע שקיים קשר הפוך בין מחיר לבין כמות מבוקשת. במילים אחרות, "כאשר מחיר מוצר עולה, הכמות המבוקשת ממנו יורדת – וכאשר מחיר מוצר יורד, הכמות המבוקשת ממנו עולה" – בתנאי שכל שאר הגורמים נשארים קבועים. אלפרד מרשל ניסח זאת כך: "כאשר אנו אומרים שהביקוש של אדם לדבר מה גדל, אנו מתכוונים לכך שהוא יקנה ממנו יותר מכפי שקנה קודם באותו המחיר, ושהוא יקנה את אותה הכמות כמו קודם גם במחיר גבוה יותר". עם זאת, חוק הביקוש מתאר רק את כיוון השינוי בכמות המבוקשת, ולא את עוצמת השינוי.

חוק הביקוש מיוצג בגרף הקרוי עקומת הביקוש, שבו הכמות המבוקשת מופיעה בציר האופקי והמחיר בציר האנכי. לפי ההגדרה, עקומת הביקוש נוטה מטה. חוק הביקוש פועל בצוותא עם חוק ההיצע לקביעת הקצאת המשאבים היעילה במשק, באמצעות מחיר שיווי המשקל והכמות בשוק.

הקשר בין מחיר לכמות מבוקשת מתקיים כל עוד מתקיים התנאי "" – כלומר, כשכל שאר הגורמים קבועים: הכנסה, מחירי מוצרים אחרים והעדפות הצרכן. אם תנאי זה אינו מתקיים, ייתכן שחוק הביקוש לא יחזיק מעמד. במציאות, ישנם גורמים רבים נוספים המשפיעים על הביקוש – כמו מחירי מוצרים אחרים, הכנסות הצרכנים והעדפותיהם. קיימים גם יוצאים מן הכלל לחוק הביקוש, כמו מוצרי גיפן ומוצרים בעלי ביקוש קשיח לחלוטין.

 הגדרה 
תיאור מתמטי של חוק הביקוש בצורתו הכללית: , כאשר  היא הכמות המבוקשת מהמוצר ,  מחירו, ו־ שאר המשתנים הרלוונטיים. חוק הביקוש קובע: . כלומר, הנגזרת החלקית של הפונקציה ביחס למחיר שלילית. 

צורה אחרת:  כלומר, לכל זוג מחירים  והביקושים המתאימים , הביקוש נע בכיוון הפוך למחיר.

 היסטוריה 
250px|ממוזער|אלפרד מרשל, 1891
היסטוריה חוק הביקוש נוסח לראשונה על ידי צ'ארלס דבנט (1656–1714) במאמרו מ־1699. עוד קודם לכן, גרגורי קינג (1648–1712) הדגים קשר זה באמצעות נתונים על מחירי חיטה ויבול, שהראו כי ירידה של 50% ביבול הובילה לעלייה של 500% במחיר. בשנת 1890 פרסם הכלכלן אלפרד מרשל את עקומת הביקוש בספרו "עקרונות הכלכלה", ושילב בין ביקוש להיצע במסגרת אנליטית אחת. רעיון זה של עקומות ביקוש והיצע משמש עד היום להסבר שיווי משקל בשוק ולתיאוריות נוספות. מרשל הציג לראשונה המחשה גרפית לחוק הביקוש, המשמשת עד ימינו לביאור מושגים ותיאוריות רבות בכלכלה. שינוי בכמות המבוקשת מיוצג בתנועה לאורך העקומה הקיימת, הנגרמת רק על ידי שינוי במחיר. לעומת זאת, שינוי בביקוש מתרחש כאשר משתנים אחרים (כמו הכנסה או טעמים) משתנים – ואז העקומה כולה נעה שמאלה או ימינה.

הסבר פשוט לחוק הביקוש הוא: בהינתן שכל השאר קבוע, במחיר גבוה יותר הצרכנים יבקשו כמות נמוכה יותר מהמוצר, ולהפך. החוק חל על מגוון מצבים עסקיים וארגוניים – כמו קביעת מחירים או עיצוב מדיניות ממשלתית. ביחד עם חוק ההיצע, חוק הביקוש קובע את מחיר וכמות שיווי המשקל בשוק, ומסביר מדוע מוצרים מתומחרים כפי שהם. חוק הביקוש מהווה בסיס מרכזי בכלכלה ניהולית, ענף ביישומי מיקרו-כלכלה המסייע למנהלים בקבלת החלטות מושכלות לגבי תמחור, ייצור ואסטרטגיות שיווק. לכן הבנת הגורמים האלטרנטיביים המשפיעים על הביקוש חיונית למקבלי החלטות.

שינוי בכמות המבוקשת כתוצאה משינוי בכוח הקנייה של הצרכן. עליית מחירים מקטינה את כוח הקנייה ומצמצמת את הביקוש, ואילו ירידת מחירים מגדילה כוח קנייה ומגבירה את הביקוש. השפעת התחלופה: שינוי בכמות המבוקשת עקב שינוי במחיר היחסי של תחליפים. עליית מחיר של מוצר גורמת לצרכן לעבור למוצר זול יותר. ציפיות למחיר: אם צרכנים מצפים שמחיר מוצר יעלה בעתיד, הם יגבירו רכישותיהם בהווה, ולהפך. גודל השוק ודמוגרפיה: שינויים באוכלוסייה, גיל או רמת הכנסה משפיעים על הביקוש הכולל.

ביקוש מתייחס לעקומת הביקוש כולה. שינוי בביקוש מיוצג בהסטת העקומה. לעומת זאת, כמות מבוקשת מתייחסת לנקודה מסוימת על העקומה – כלומר למחיר מסוים. שינוי בכמות המבוקשת הוא תנועה לאורך עקומת הביקוש הקיימת. עם זאת, ישנם חריגים: למשל, בביקוש לסיגריות, עליית מחיר אינה בהכרח מפחיתה את הצריכה. חריגים כאלה כוללים מוצרי גיפן ומוצרי ובלן. ארבעת סוגי הגמישות המרכזיים הם: גמישות מחיר, גמישות צולבת, גמישות הכנסה וגמישות פרסום.

גמישות הביקוש גמישות מודדת את רגישות הביקוש לשינויים בגורמים כלכליים. 

 גמישות למחיר: אחוז השינוי בכמות המבוקשת חלקי אחוז השינוי במחיר
 גמישות צולבת: שינוי בכמות המבוקשת של מוצר א' ביחס לשינוי במחיר מוצר ב'. 
 גמישות הכנסה: שינוי בכמות המבוקשת ביחס לשינוי בהכנסה. 
 גמישות פרסום: שינוי בכמות המבוקשת ביחס לשינוי בהוצאה על פרסום.

 חריגים 
ישנם מצבים חריגים שבהם חוק הביקוש אינו מתקיים: 

 מוצרי גיפן – מוצרים נחותים שבהם עליית מחיר מגדילה את הביקוש (למשל תפוחי אדמה בתקופת הרעב הגדול באירלנד). 
 ציפיות מחיר – אם צרכנים סבורים שמחיר יעלה, הם ירכשו יותר כבר עכשיו. 
 מוצרים חיוניים – מוצרים שהביקוש אליהם אינו תלוי במחיר, למשל תרופות.
 מסחר מניות – משקיעים קונים יותר כאשר מחיר עולה מתוך תחושת מומנטום. 
 מוצרי ובלן – מוצרי יוקרה הנתפסים כסמל סטטוס, כמו יהלומים או רכבי פאר, שבהם עליית המחיר דווקא מגבירה את הביקוש בשל אפקט היוקרה.

קטגוריה:מיקרו-כלכלה