משאל העם על הגנת בעלי החיים בשווייץ

משאל עם בנושא הגנת בעלי חיים התקיים בשווייץ ב-20 באוגוסט 1893. הבוחרים נשאלו אם הם תומכים באיסור טבח ללא הרדמת בעלי החיים מראש, ובכך לאסור על השחיטה הכשרה. ההצעה אושרה ב-60.1% מהקולות וברוב צר של קנטונים.

 רקע 

ב-1866 נאסרה השחיטה היהודית בקנטון שוויץ, ושנה אחר כך התקבל האיסור בקנטון גרמני-פרוטסטנטי ובקנטון ברן. מאוחר יותר מחו היהודים נגד האיסור בקנטון ארגאו, כשהם מסתמכים על סעיף 50 של החוקה השווייצרית מ-1874, המעניקה חופש דת. הממשלה הפדרלית של שווייץ קיבלה את טענת היהודים, וב-17 במרץ 1890 קבעה כי השחיטה היא מצווה דתית יהודית, ועל כן היא מוגנת מכוח סעיף 50 לחוקה. בנוסף, הממשלה הסיקה אחרי בירור וחקירה שאין השחיטה נחשבת לאכזריות.

הקנטון ארגאו אסר בכל זאת על השחיטה היהודית בהחלטה של מועצת הקנטון ב-1891. בנוסף, ארגנו מתנגדי השחיטה היהודית עצומה חתומה על ידי 88,000 איש ובה ביקשו להעביר משאל עם על תיקון בחוקה. המשאל היה יוזמה עממית פדרלית, שהתאפשרה בעקבות איסוף 88,000 חתימות. משום שהיוזמה כללה שינוי בחוקה, נדרש רוב כפול הן בקולות והן בקנטונים כדי שההצעה תאושר.

 המשאל 
ב-20 באוגוסט 1893 התקיים המשאל, והתיקון לחוקה התקבל ברוב של 191,257 קולות נגד 127,101, למרות קריאה רשמית מהשלטון בשווייץ שקראה לאזרחים להצביע נגד התיקון. התיקון לחוקה אמר:

 תוצאות 
בחירההצבעה עממיתקנטוניםקולות%מלאיםחצאיםסך הכלבעד191,52760.110311.5נגד127,10139.99310.5קולות ריקים8,600––––קולות פסולים1,755––––סך הכל328,98310019622מצביעים רשומים/אחוזי הצבעה668,91349.2–––מקור: Nohlen & Stöver

 אחרית דבר 
בשווייץ קיים האיסור עד היום, תוך מספר הקלות שהוכנסו. בית המשפט פירש את התיקון לחוקה שאינו חל על עופות אלא רק על בהמות, ובנוסף קבעה החלטת אספת הברית ב-1 ביוני 1898 שהאיסור חל רק בגבולות שווייץ, ולכן ייבוא בשר כשר מותר. כשהיו קשיים בשנים שמיד אחרי מלחמת העולם הראשונה לייבא בשר כשר התירה אספת הברית באופן זמני את השחיטה בקנטונים לוצרן ווו. היתרים כאלה ניתנו בין השנים 1918–1920.

 הערות שוליים 

קטגוריה:אירופה: משאלי עם
קטגוריה:שווייץ: פוליטיקה
קטגוריה:בעלי חיים בחוק
קטגוריה:1893