איגור אוליצקי

איגור אוליצקי (נולד ב-26 באוגוסט 1980) הוא גנטיקאי וביואינפורמטיקן ישראלי, פרופסור מן המניין בפקולטה לביולוגיה במכון ויצמן למדע המכהן כדקאן הפקולטה. מומחה לחקר רנ"א ארוך לא-מקודד.

 ביוגרפיה 
איגור אוליצקי נולד בסנקט פטרבורג. בגיל 10 עלה לישראל עם משפחתו. סיים את לימודי התיכון בבית הספר להנדסאים ברמת אביב ב-1998 ואת שירותו בצה"ל עשה בחיל הטכנולוגיה והאחזקה.

למד לתואר ראשון בתוכנית הדו-חוגית במדעי המחשב ובמדעי החיים עם התמחות בביואינפורמטיקה באוניברסיטת תל אביב, אותו השלים בהצטיינות ב-2004. המשיך ללימודי תואר שלישי (במסלול ישיר) במדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב. עבודת הדוקטורט שלו, שבוצעה בהנחיית פרופ' רון שמיר ונשאה את הכותרת "אלגוריתמים מבוססי-רשת לניתוח מידע ביו-רפואי רבגוני", הוגשה ב-2009. עם קבלת תואר הדוקטור יצא לארצות הברית ושהה כעמית בתר-דוקטורט במכון וייטהד למדעי הביו-רפואה המקושר למכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, בהנחיית פרופ' דייוויד בארטל .

עם שובו לישראל ב-2013 הצטרף לסגל המחלקה לבקרה ביולוגית במכון ויצמן למדע, בדרגת מדען בכיר. בהמשך המחלקה הפכה למחלקה לאימונולוגיה וביולוגיה רגנרטיבית והוא הצטרף גם למחלקה לנוירוביולוגיה מולקולרית. ב-2020 מונה לפרופסור חבר.

החל מ-2022 הוא מכהן כראש מרכז אביש-פרנקל לריפוי ברנ"א וכראש ועדת ההוראה לביולוגיה בבית הספר למחקר. ב-2016–2023 שימש חבר הוועד המנהל של החברה הישראלית לביולוגיה חישובית. שהה כחוקר אורח בשבתון במכון מקס פלאנק לגנטיקה מולקולרית בברלין. שימש לאורך השנים כיועץ חיצוני למספר חברות בתחומי הפארמה וההנדסה הגנטית.

בדצמבר 2025 החל אוליצקי את תפקידו כדקאן הפקולטה לביולוגיה.

 מחקר 
לאורך השנים פרסם אוליצקי מעל 160 מאמרים ורשם שני פטנטים.

 תפקודים של רנ"א ארוך לא-מקודד 
כדי להבין את תפקוד מולקולות אלה (בראשי תיבות lncRNA), הקים אוליצקי מספר מערכות ניסוי שבהן ניתן לשבש או להפעיל ביטוי של llncRNA באמצעות RNAi, עריכת קריספר או שיבוש קריספר. לאורך השנים עסקה קבוצתו בהתמיינות תאי גזע עובריים אנושיים ועכבריים (ESCs) לתאי אב עצביים ולנוירונים; התמיינות תאי גזע עובריים אנושיים לתאים שונים משושלת האנדודרם; עכברים טרנסגניים (השבתה של lncRNA); הפעלה והתחדשות עצבית בתרבית; יצירת זיכרון במערכת העצבים המרכזית; תגובת תאי סרטן השד לאותות חיצוניים.

 מצבי פעולה של רנ"א ארוך לא-מקודד 
מטרת אפיק מחקר זה היא להבין את ה"קודים" המניעים את פעילות ה-lncRNA. פענוח הקודים הללו חשוב, למשל, כדי להבין את ההשפעה של מוטציות (שניתן כיום לזהות בקלות באמצעות ריצוף גנום מלא) על תפקוד ה-lncRNA וכדי לדרג וריאנטים שעשויים להיות בעלי השפעה ביולוגית משמעותית. מאחר שתפקוד ה-lncRNA עדיין אינו מובן היטב, קבוצתו של אוליצקי נוקטת גישה משולבת, שמטרתה להפיק תובנות לגבי מנגנוני הפעולה של lncRNA ממקורות שונים:
 סריקות עתירות תפוקה  – שימוש בשיטות מבוססות-מאגר (pooled) ליצירה ולמוטגנזה של עשרות אלפי אתרים מ-lncRNA שונים ובדיקת יכולתם למלא תפקודים תאיים ומולקולריים מסוימים.
 חקירה מעמיקה של lncRNA ספציפיים – שימוש בקונסטרוקטים סינתטיים, מערכות ריפורטר והנדסה גנומית כדי לנתח את תרומת הרצף והמבנה לתפקוד של lncRNA שונים הנחקרים במעבדה.
 גנומיקה השוואתית – פיתוח שיטות חישוביות לזיהוי רצפים ומבנים שמורים ב-lncRNA על ידי השוואת רצפים הומולוגיים ממינים שונים.

 אבולוציה של הגנום הלא-מקודד 
הניתוח ההשוואתי מילא תפקיד חשוב בהבנת הכללים המנחים את תפקוד החלבונים וה-microRNA, אך היה קשה ליישם שיטות קיימות לחקר lncRNA בשל מחסור באנוטציות והאבולוציה המהירה שלהם. כדי לבנות קטלוג של lncRNA בחולייתנים, אוליצקי וקבוצתו אספו נתוני RNA-seq ו-3P-seq ופיתחו שיטות אמינות לזיהוי lncRNA ב-17 מינים. פותחו גם שיטות לזיהוי הומולוגים של lncRNA על בסיס דמיון רצף עדין ושימור של גנים סמוכים והקשר גנומי. באמצעות קטלוגים אלה נמצא כי המחזוריות המהירה של רוב גני ה-lncRNA מלווה בשימור מיקומי אצל חלקם ובשמירה על איים קצרים של רצף שמור אצל אחרים.

לאחר מכן הקבוצה התמקדה במקורות האבולוציוניים של אותם lncRNA שנמצאים רק ביונקים, ועקבה אחרי כ-5% מהם אל גנים מקודדי חלבון שאיבדו את פוטנציאל הקידוד שלהם לפני עליית היונקים. ל-lncRNA שמקורם בפסאודוגנים מאפיינים ייחודיים המבדילים אותם מ-lncRNA אחרים, כגון תחומי ביטוי רחבים יותר. אוליצקי וקבוצתו מפתחים שיטות לכריית הרצפים של אותם lncRNA ששומרים על רצף או מיקום, ולזיהוי צירופים שמורים של רצפי משנה או מבנים שלא ניתנים לזיהוי באמצעות שיטות הקיימות לחקר גנים מקודדי חלבון.

 גורל מולקולות RNA ארוכות בתאים יונקים 
מוקד נוסף של המחקר עוסק בתהליכים המתרחשים ברנ"א ארוך (mRNA ו-lncRNA) לאחר ששעתוקם מסתיים, וכיצד רצפיהם, מבני הרנ"א, ארכיטקטורת הגנים והמיקום הגנומי משפיעים על כך. בפרט, אוליצקי עוסק בשאלות הבאות: מדוע חלקם נשארים על הכרומטין, אחרים מתעכבים בגרעין, ואחרים יוצאים לציטוזול תוך דקות? ברגע שהם בציטוזול, מה קובע את יציבותם? בנוסף, הקבוצה עוסקת בתהליכים המתרחשים ברנ"א תרפויטי אקסוגני שמוחדר לתאים באמצעות ננו-חלקיקים ליפידיים, וכיצד ניתן להנדס את גורלו כדי לפתח טיפולי רנ"א יעילים ורב-תכליתיים.

 פרסים והוקרה 
 מצטיין רקטור ונשיא אוניברסיטת תל אביב (2004)
 פרס הצטיינות מיוחד מטעם ועדת החינוך, התרבות והספורט (2005)
 עמית ספרא בביואינפורמטיקה (2005)
 פרס וולף לתלמידי תואר דוקטור (2008)
 מלגת אלון (2014)
 חבר רשת ההחוקרים הצעיר של האגודה האירופית לביולוגיה מולקולרית  (2016)
 פרס ג'יימס היינמן (2018)
 פרס אגודת הרנ"א  לחוקר צעיר (2020)
 פרס בלווטניק (2020)
 פרס המחקר הומבולדט-מייטנר (2021)
 חבר האקדמיה הצעירה הישראלית (2023)

 חיים אישיים 
אוליצקי נשוי לליעד ואב לארבעה, מתגורר במכון ויצמן.

 קישורים חיצוניים 

 איגור אוליצקי, באתר גוגל סקולר


 הערות שוליים 

קטגוריה:גנטיקאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון הנדסאים הרצליה
קטגוריה:חיילי חיל החימוש
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: ביולוגיה
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:חברי האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980