פייר פלאנט

פייר פלאנט (באנגלית: Fair Planet) היא עמותה ישראלית הפועלת בקהילות כפריות במזרח אפריקה במטרה להגביר את הביטחון התזונתי ולספק הזדמנויות כלכליות לחקלאים מעוטי יכולת.

 ראשית ומטרה 
עמותת Fair Planet נוסדה על ידי ד"ר שושן הרן בשנת 2012 מתוך מטרה לאפשר לחקלאים מעוטי יכולת באפריקה גישה לזרעים ושיטות חקלאיות מהעולם המפותח.

על פי ניתוח של של העמותה, זני זרעים מקומיים רגישים מאוד למזיקים ומחלות, והגידולים אף סובלים מחיי מדף קצרים מאוד. היבול הממוצע של גידולי עגבניות המופקים מזרעים מקומיים הוא 767 ק"ג לדונם, שהם כ-20% בהשוואה ליבול המופק מזני זרעים תעשייתיים. מצב זה גורם לתת־תזונה ועוני, שכן התוצרת משמשת לצריכה עצמית בלבד. שינויי אקלים והתפרצויות מזיקים מזדמנות מאיימות גם הן על הישרדות החקלאים.

לעומת זאת, זני זרעים מקצועיים איכותיים המשמשים ברחבי העולם התעשייתי עמידים בפני מזיקים ומחלות, ומייצרים יבולים איכותיים ועמידים לאורך זמן, ואלו ממזערים הפסדים לאחר הקטיף. עם זאת, חברות זרעים מתעלמות במידה רבה מאפריקה בכלל ומחקלאים זעירים בפרט, זאת בשל אופי החקלאות הזעירה והתשתיות לקויות, שפירושן ששוק זה ככללו אינו רווחי עבור חברות הזרעים.

כדי להתמודד עם אתגר זה, שואף הארגון הלא ממשלתי לקדם תהליך ארוך טווח של העברת טכנולוגיה: מחד, להקל על חקלאים קטנים את הגישה לזרעים מזני הירקות האיכותיים ביותר המתאימים לצרכיהם, ובד בבד להכשיר חקלאים להשתמש בזרעים אלה, וכל זאת תוך התערבות מזערית בשיטות העבודה שלהם.

 מודל 
Fair Planet שואפת לצמצם פערים אלה באמצעות מודל ייחודי המשלב התנדבות, גופים ציבוריים מקומיים וחברות זרעים גלובליות.

בשלב הראשון, Fair Planet משתפת פעולה עם גופים ציבוריים מקומיים והמגזר הפרטי כדי לבנות מודל עבודה שמטרתו להשפיע לאורך זמן ולאפשר את הרחבתו לאורך זמן. הארגון אוסף נתונים על ביקושים בשוק המקומי לגידולים וזנים ספציפיים. הם מבקרים חקלאים קטנים כדי ללמוד ולהבין את יכולתם החקלאית והכלכלית.

השלב הבא כולל בדיקות התאמת טכנולוגיות וחומרי העברת ידע. הארגון עובד בשיתוף פעולה עם חקלאים מקומיים, מבצע ניסויי התאמת זנים עצמאית ובוחר את הזנים בעלי הביצועים הטובים ביותר. מכיוון שכל אזור אגרונומי דורש זני זרעים משלו, יש לבדוק כל זן באזור האגרו-אקלימי הספציפי שלו לאורך מספר עונות גידול. עד שנת 2025, נבדקו מאות זני זרעים זמינים מסחרית של 14 גידולים שונים כמו עגבנייה, פלפל, כרוב, תפוח אדמה וכו'. באמצעות שיתוף פעולה עם חברות זרעים כמו הזרע סידס , Bayer ואחרות, ל-Fair Planet יש גישה ליותר מ-80% מזני זרעי הירקות המסחריים.

השלב הבא הוא להכשיר חקלאים מקומיים בשיטות חקלאיות נאותות . לשם כך, הארגון פיתח חומרי הדרכה המשתמשים באיורים ותמונות וללא טקסט כדי להתאים לחקלאים אנאלפביתים. האגרונומים המתנדבים של Fair Planet מכשירים חקלאים מובילים וכן מדריכים מקומיים, ובונים כך את יכולתם להכשיר באופן עצמאי חקלאים נוספים ולהגדיל כך את ההשפעה. במהלך סמינרים וימים פתוחים בכפרים, הם מדגימים שיטות עבודה מומלצות ומשתפים את הצלחות החקלאים המובילים עם חקלאים שכנים.

 השפעה 
החל משנת 2025, חקלאים מובילים הראו עלייה משמעותית ביבולים של מגוון ירקות. לדוגמה, ניסויים שערכה Fair Planet הראו כי יבולי הכרוב גדלו מ-1.4 טון ל-7 טון לדונם, ויבולי העגבניות הראו גידול של עד פי שמונה ביחד לעבר.

Fair Planet השיקה את הפרויקטים הראשונים שלה באתיופיה (בדירה דאווה, הרר ובוטאג'ירה). עד שנת 2020 היא התרחבה גם לטנזניה , ובשנת 2022, באמצעות שיתוף פעולה עם ארגון ISF, היא החלה לפעול גם ברואנדה , תוך שהיא מתרחבת לסך של שלושה אזורי אקלים ראשיים שונים. על פי נתוני העמותה, עד שנת 2025, עלה בידה להכשיר כ־600 מדריכים מקומיים ומעל 3,500 חקלאים, כאשר למעלה מ-90% מהחקלאים דיווחו על שיפור התזונה והגדלת ההכנסות. הארגון מעריך כי באתיופיה לבדה הגיעו לכ־75,000 חקלאים נוספים באמצעות הפצת ידע באופן עקיף לחקלאים שכנים.

על פי הערכת השפעה חברתית שערכה האוניברסיטה העברית בירושלים, המיזמים השונים השפיעו באופן חיובי על כחצי מיליון איש. תשעים וחמישה אחוז מהמשפחות שיפרו את תזונתן, ו-83 אחוז השתמשו בהכנסה הנוספת כדי לשלוח את ילדיהן לבית הספר. תשעים ושניים אחוז נהנים משירותי בריאות משופרים. כמעט כל החקלאים פתחו חשבונות חיסכון וממשיכים להשקיע באופן בר-קיימא במקורות הכנסה מגוונים.

בשנת 2025 דווח כי פעילותה של Fair Planet ברואנדה הייתה תחת איום סיום עקב השעיית USAID תחת ממשל טראמפ.

 הערות שוליים 

קטגוריה:ארגונים חקלאיים
קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:יחסי אפריקה–ישראל