עסקה עם השטן

עסקה עם השטן (באנגלית: Deal with the Devil) הוא ביטוי שגור בשפה שמתאר הסכם שבו אדם מוותר על דבר יקר ערך (לרוב נשמתו) בתמורה לרווח חומרי, ידע, כוח או תהילה. הוא מוטיב תרבותי עתיק ששורשיו נטועים במסורות פולקלור ודתיות, בעיקר בנצרות. מוטיב זה מתאר ברית או הסכם בין אדם לבין השטן או שד אחר. במהלך עסקה זו האדם מוכר את נשמתו בתמורה לטובות הנאה שטניות. תמורות אלו יכולות להשתנות מסיפור לסיפור, אך לרוב כוללות עושר, ידע, נעורי נצח, כוח, פרסום או כישרונות מיוחדים. לעיתים נדירות יותר, האגדות מספרות על אנשים שכרתו ברית כזו רק כדי להצהיר על נאמנותם לשטן, ללא כל תמורה מיידית.

זהו מוטיב שמופיע בפולקלור, ספרות, דתות ובתרבות הפופולרית לאורך ההיסטוריה. עסקה זאת מבטאת את הקונפליקט בין מוסר לתועלת. בתרבות המערבית, הנושא התפרסם במיוחד באמצעות אגדת פאוסט, שבה גיבור הסיפור כורת ברית עם השד מפיסטו כדי לקבל ידע אינסופי והנאות חומריות, אך לבסוף משלם על כך מחיר כבד. הביטוי משמש גם בהקשרים מודרניים, כדי לתאר מצבים שבהם אדם או ארגון מקבלים יתרון מיידי, אך מוותרים על עקרונותיהם הבסיסיים או מסתכנים בתוצאות הרסניות בטווח הארוך.

 מהלך העסקה ותוצאותיה 
הברית עם השטן נחשבת לעסקה מסוכנת מאין כמוה, שכן המחיר הוא נשמתו של האדם, והתוצאה הסופית היא בדרך כלל גיהנום או חיי נצח של ייסורים. למרות זאת, ישנם סיפורים, בעיקר בפולקלור העממי, שבהם הגיבור מצליח להתחכם ובכל זאת מבצע עסקה עם השטן באמצעות פרטים טכניים או פרצות בהסכם, ולבסוף אף מנצח אותו. עם זאת, ברוב המקרים, ניסיונות אלו לרוב נכשלים, וההתחכמות מובילה לתוצאה גרועה יותר. דוגמה לכך היא הסיפור על אדם שמוכר את נשמתו לחיי נצח, מתוך מחשבה שלא יצטרך לעולם לשלם את חובו, אך מוצא את עצמו מואשם ברצח ונדון למאסר עולם – מה שמונע ממנו להתאבד. העסקה מעניקה לו נצח, אך נצח של סבל.

 בתרבות הפופולרית 
דוגמה בולטת נוספת למוטיב של "עסקה עם השטן" נמצאת בסיפור הקצר "השטן ודניאל ובסטר" (The Devil and Daniel Webster), שנכתב על ידי סטיבן וינסנט בנט. הסיפור עוסק בחקלאי ניו-אינגלנדי בשם יאבז סטון, שנאבק בחוסר מזל תמידי. בייאושו, הוא כורת ברית עם אדם מסתורי המכנה את עצמו "מר סקראץ'" (כינוי נפוץ לשטן), ומבטיח לו שבע שנים של שפע וברכה בתמורה לנשמתו. ביום פירעון החוב, כאשר השטן מגיע לגבות את חובו, יאבז מבקש משפט צדק, ומי שמגן עליו הוא עורך הדין המבריק והנואם המפורסם דניאל ובסטר. במאבק משפטי יוצא דופן, וובסטר מצליח לשכנע את חבר המושבעים – שהורכב מגדולי הרשעים בהיסטוריה האמריקאית – שהחירות האנושית יקרה יותר מכל עסקה. הסיפור מדגיש את הקונפליקט בין צדק, חירות ומוסר לבין פיתויים שטניים, ומציג את השטן לא רק כדמות מרושעת, אלא כרואה חשבון קפדן שדורש את שלו.

"הבלוז של בוב" – במהלך הסרט, הדמות הראשית, אודיסאוס "יוליסס" אוורט מק'גיל, ושני חבריו, נתקלים בדרכם בגיטריסט צעיר בשם טומי ג'ונסון. טומי מגלה לחבורה שהוא מכר את נשמתו לשטן בצומת דרכים בתמורה לכישרון מוזיקלי יוצא דופן, ושהשטן עצמו נראה כמו "גבר לבן גבוה, עם סרט שחור על העיניים". סיפורו של טומי הוא אזכור ישיר לסיפורו של נגן הבלוז המיתולוגי רוברט ג'ונסון, שעל פי האגדה, זכה לכישוריו הפנומנליים לאחר שכרת ברית דומה. השילוב של סיפור פולקלור זה בעלילת הסרט מדגיש את הקשר העמוק בין בלוז (שמכונה לעיתים "מוזיקת השטן") לבין מוטיב הברית עם השטן, ומאפשר לאחים כהן להשתמש באגדה מוכרת כדי להעשיר את נרטיב המסע ההרפתקני של גיבוריהם.

בפרק "דוחה-מוות" מתוך הסדרה "בובספוג מכנסמרובע", מוטיב "הסכם עם השטן" מקבל עיבוד קומי ואירוני. לאחר שמר קראב, בובספוג ופטריק מוצאים מפה עתיקה של אוצר ומתחילים במסע לחפש אותו, מתגלה שהאוצר אינו אלא תיבה של פיראט רפאים אגדי – "ההולנדי המעופף". כאשר ההולנדי המעופף מופיע, מר קראב, שנכנע לתאוות הבצע שלו, מציע לו את בובספוג ופטריק בתמורה ל"אוצר" שרצה כל כך. בדומה להסכמים פאוסטיים, מר קראב מוותר על משהו יקר ערך – במקרה זה, על חבריו – תמורת רווח חומרי. ההולנדי המעופף מקבל את ה"עסקה" בשמחה, אך במקום לקחת את בובספוג לנצח, הוא מכניס אותו לתוך "תא הג'ונס" (Davy Jones' Locker). בובספוג מגלה שהתא הוא לא יותר ממתחם מלא בג'ונקים וגרביים מלוכלכים. בכך, הסדרה מתייחסת באופן משעשע למוטיב של "תמורה שאינה עונה על הציפיות". בסופו של דבר, מר קראב מצטער על מעשיו, וכאשר ההולנדי המעופף מציע לו את תיבת האוצר בתמורה לבובספוג, הוא מסרב, מבין שהחברות יקרה יותר מכסף.

 בתרבות הישראלית 
הסדרה הישראלית "האחיין שלי בנץ" שהופקה על ידי כאן חינוכית משתמשת במוטיב הקלאסי של "עסקה עם השטן" כבסיס לעלילה הקומית והפנטסטית שלה. הדמות הראשית, יוני רובין, הוא מורה מתוסכל שמייחל להתמנות למנהל בית הספר. כדי להגשים את שאיפתו, הוא כורת ברית עם השטן בכבודו ובעצמו: בתמורה למינוי הנכסף, עליו לגרום לבנו של השטן, בנציפר, להשלים את לימודיו התיכוניים ולקבל תעודת בגרות מלאה. ההסכם משלב את אלמנט המשא ומתן המוכר מהאגדות, אך הופך אותו למנוף ליצירת מצבים אבסורדיים והומוריסטיים. באמצעות עסקה זו, הסדרה חוקרת באופן שנון וקליל נושאים כמו חברות, בגרות, ומהות הטוב והרע, כשהיא משלבת הומור פרוע ואפקטים ויזואליים שמתכתבים עם הפן הפנטסטי של העלילה.

 ראו גם 
 שטן
 משפט קסטנר
 מיתולוגיה

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:שטן