שלמה כהן-צדק

הרב שלמה כהן-צדק (בפרסית: شلمو کهن صدق; 1891 – 1964), המכונה סולטן סולימאן (באנגלית: Sultan Soleiman), היה סופר, היסטוריון, מנהיג קהילתי, איש חינוך, ופילנתרופ בולט ביהדות איראן במאה ה-20. מייסד מוסד "אוצר התורה", מחבר ספרים חשובים על תולדות יהדות איראן, ומראשי הפעילים התרבותיים והדתיים של הקהילה היהודית הפרסית בתקופת השאה.

ביוגרפיה
שלמה כהן צדק נולד בשנת 1891 בטהראן, בנו הבכור של מולא יוסף כהן-צדק, איש דת ממשפחה יהודית דתית מוכרת. למד בבית הספר אליאנס טהראן – "אתחאד", וסיים את לימודיו בפרסית ובצרפתית, שם נשאר ללמד. כבר בצעירותו סייע בפרנסת משפחתו.

בשנת 1911 גויס לשורות הז'נדרמריה (משטרת המדינה) האיראנית, ושירת שם למעלה משבע שנים. הוא הועלה לדרגת סרוון (סולטן) – דרגה מקבילה לקפטן (קצין), ומכאן כינויו "סולטן סולימאן" ("קפטן שלמה").

פעילות ציבורית ותרבותית
ממוזער|230px|ישיבת "ההסתדרות הציונית של פרס", טהרן, 1919. בתמונה: ד"ר חביב לוי (תשיעי משמאל) ראש ההסתדרות שלמה כהן-צדק (שמיני משמאל), ד"ר איוב לוקמאן נהוראי (שביעי) והעיתונאי שמואל חיים (שלישי)
בגיל 26 הקים כהן-צדק את תנועת התרבות הראשונה של צעירי יהדות טהראן, שהפכה למרכז רוחני-חינוכי חשוב לקידום הזהות היהודית באיראן. הוא נבחר לנשיאה למשך חמש שנים, ודחף להקמת סניפים בערים רבות באיראן. מטרות התנועה כללו: לימוד עברית והפצת ההלכה היהודית, איחוד יהודי איראן, קירוב ליהודים מארצות אחרות.

הוא היה בין המייסדים של "האגודה היהודית של טהראן", ושיכן את פגישותיה הראשונות בביתו בשכונת עודלאג'אן, שכונה יהודית מסורתית בטהראן.

בין השנים 1919–1941 ערך סיורים בלמעלה מ־180 ערים וכפרים באיראן, במסגרת משימות ציבוריות שנטל על עצמו. במהלך מסעות אלו תיעד את מצבן של הקהילות היהודיות, ואסף מידע סטטיסטי, היסטורי ותרבותי רב ערך.

מוסד אוצר התורה
ממוזער|230px|שלמה כהן-צדק והרב הלוי
ממוזער|230px|שלמה כהן-צדק בחתונה יהודית באיראן, 1950
בשנת 1946, ביוזמה משותפת עם הרב הפולני לוי, יסד כהן-צדק את מוסד אוצר התורה. מטרת המוסד הייתה לחזק את החינוך הדתי בקהילות היהודיות באיראן. כהן-צדק נבחר לנשיא הראשון של המוסד, ארגן תוכניות להכשרת מורים ושלח שליחים לערים מרוחקות ללמד עברית, הלכה ותרבות יהודית. מוסדות אלו כונו "גַנג'־יֵ דַאנֵש" (אוצר הדעת).

כתיבה ויצירה
במהלך חייו פרסם מספר ספרים חשובים, חלקם בפרסית יהודית. חלק מכתביו לא ראו אור מחמת קשיים כלכליים.

בין ספריו הבולטים:
 היסטוריה של יהודי איראן – בשני כרכים; היוותה בסיס לעבודתו של ד"ר חביב לוי
 מדריך להוראה עצמית של השפה העברית (1915)
 ספר דקדוק עברי
 פירוש חלומות דניאל – בשני כרכים
 אוצר הצדק (Ginze Sedeq) – קובץ הלכות ומוסר יהודי
 אמונת הצדק (Emunat Sedeq) – הסברים לשאלות על הלכות התורה

בשנת 1941 החל לפרסם את לוח השנה העברי הראשון בפרסית, כולל תאריכים עבריים, פרסיים, גרגוריאניים וערביים. לאחר מותו המשיך בנו יצחק כהן-צדק להוציא את הלוח.

חייו האישיים
ממוזער|200px|קברו של שלמה כהן-צדק בטהראן, 1975
כהן-צדק נשא לאישה את בת דודתו גוהר (פירוש שמה: "תכשיט") ממשפחת בכג' (Bakhaj). לשניים נולדו שישה ילדים – ארבע בנות ושני בנים, יצחק ויוסף, שהמשיכו את דרכו בעשייה קהילתית ותרבותית.

שלמה כהן-צדק נפטר בשנת 1964 (י"ב בשבט ה'תשכ"ד) ממחלת לב. הוא הותיר אחריו מורשת רחבת היקף בתחום החינוך, ההיסטוריה והארגון הקהילתי של יהודי איראן.

ראו גם
 יהדות איראן
 ד"ר חביב לוי
 בית הספר אליאנס טהראן

קישורים חיצוניים
 פרופיל באתר שבעה דורות (7dorim.com)

הערות שוליים

קטגוריה:יהדות טהראן: אישים
קטגוריה:ילידי 1891
קטגוריה:נפטרים ב-1964