על הכל

על הכל הוא תפילה קדומה שמקורה במסכת סופרים ונאמרת בנוסח אשכנז במהלך הוצאת ספר התורה מארון הקודש בשבתות וימים טובים. 

 ליטורגיה 
התפילה נאמרת לאחר הוצאת ספר התורה מארון הקודש, במהלך הולכת ספר התורה אל הבימה שעליה קוראים בתורה. 

התפילה נאמרת רק בימי שבת וחג. לדעת רבי מרדכי יפה, לא נוהגים לאומרה בימות החול מחמת חשש לטורח הציבורלבוש או"ח קל"ד.. נוסח מקוצר מעט מוזכר במסכת סופריםמסכת סופרים יד ו. ונאמר בעבר בנוסח הספרדיםסדר עבודת ישראל, עמ' 224. אך המנהג השתמר בעיקר אצל יוצאי מרוקו בנוסח מקוצר עוד יותר. אצל האשכנזים הנוסח מוארך בתוספת פסוקים.

 תוכן ומבנה הקטע 

התפילה מביעה את המשאלה שה' יתקדש על כל מה שקיים בעולם באמצעות עם ישראל. משאלה זו היא פסגת השאיפות של המלכת ה' בעולם, ובדרך כלל התפילות עליה הם בימים הנוראיםראה מאמר החכמה לרמח"ל. גם עלינו לשבח העוסק בעניין זה נלקח מתפילות הימים הנוראים. המבטאים את המלכת ה', ובאמת זיקה רבה בין הטקסט של "על הכל" לבין תפילות הימים הנוראים. כמו כן, ישנה הקבלה רבה בין "על הכל" ובין תפילת הקדיש:
קדיש (הוספות בהדגשה)על הכל (הוספות בהדגשה)יתגדל ויתקדשעל הכל יתגדל ויתקדשמברך לעלם ולעלמי עלמיא, יתברךויתברךוישתבח ויתפאר ויתרומם ויתנשא ויתהדר ויתעלה ויתהללויתרומם ויתנשאשמיה רבא/שמיה דקודשא בריך הואשמו של מלך מלכי המלכים הקדוש ברוך הואבעלמא די ברא (בעולם שברא)בעולמות שברא העולם הזה והעולם הבאכרעותה (כרצונו)כרצונו וכרצון יראיו וכרצון כל בית ישראלזליגמן בר בסידור עבודת ישראל (עמ' 129 ועמ' 224) סבור ש"כרצונו" נסוב על "יתגדל ויתקדש" ולא על "שברא"/"די ברא". וכן מביא בשם "הר"א ווילנא זצ"ל" (הגר"א?).
קטע הנראה נוסח מקוצר של "על הכל" (או ש"על הכל" מהווה הרחבה שלו) נאמר בעבר בנוסחי כמה עדות על ידי הקהל, בזמן שהחזן ניגן ברכו.נזכר בנוסחים שונים ב: סדר רב עמרם גאון, הרוקח, נוסח קטלוניה, טור או"ח נ"ז, ואבודרהם. כיום מודפס בחלק מסידורי נוסח אשכנז.

התפילה מורכבת מ-13 "שורות". בהתחלה השורות בעלות 6–8 מילים, אך בסופה מובאים פסוקים ארוכים יותר עם קידומות קצרות יותר, מה שמונע את הלחנת הטקסט כולו במנגינה החוזרת על עצמה. ביהדות גרמניה נהגו בימים טובים שאומרים בהם "מתנת יד" (אותם חגים שאומרים בהם "יזכור" במנהג פולין) לשיר את הקטע בסירוגין חזן וקהלראו בלוח מנהגי אשכנז שנדפס בסוף ספרי ירושתנו במנהגי שמיני עצרת, שמחת תורה, שביעי של פסח ושבועות. בניגון עתיק.

 בתרבות 
אגדה יהודית הקיימת במספר גרסאותמובאת ב בשם ספר ישן נושן שיהודי מץ ראו את החיזיון ור' שמעון הגדול ממץ פתר אותו, ובספר אלחנן הקדוש של הרב להמן ר' שמעון הגדול ראה בחלום. מספרת על חיזיון שהיה לפני פרעות תתנ"ו בו נראו שלושה זקנים הולכים ברחובות העיר ושרים "על הכל". לאחר שנפתר החלום על ידי רב שנקרא ר' שמעון הגדולמבחינה כרונולוגית קשה לזהותו עם ר' שמעון בן יצחק שחי בזמן רבינו גרשום, והרב נפתלי יעקב הכהן ב הציע שזהו ר' שמעון הזקן הדוד של רש"י שהוא נכד ר' שמעון הגדול., התברר כי אלו שלושת האבות שבאו לבשר כי בקרוב היהודים יקדשו את השם במיתתם.

במוזיקה החסידית הולחנו מספר מנגינות על מילים מתוך תפילה זו, ביניהן: קרלין סטולין ומקהלת בעלזבאלבום ניגוני חסידי בעלזא ימים נוראים. (לחן: יוסף צבי ברייער). הזמר מנחם מושקוביץ הוציא אלבום "שמו של מלך" כשם שירו מתוך הקטע.

 קישורים חיצוניים 

 ניגוני יהדות גרמניה ליו"ט כפי שנרשמו על ידי יפת, ביניהם על הכל, באתר ניגוני אשכנז.
 ניגוני יהדות גרמניה להוצאת ס"ת ביו"ט ביניהם ביצועים של על הכל, באתר ניגוני אשכנז.

הערות שוליים

קטגוריה:תפילת שחרית של שבת
קטגוריה:קריאת התורה
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע