שיטת כפאלה

שיטת כַּפַאלַה (בערבית: نظام الكفالة; תעתיק עברי: נִזַאם אל-כַּפַאלַה; תרגום: שיטת הערבות) היא שיטה הקושרת מהגרי עבודה למעסיק מסוים, למשך כל תקופת שהותם במדינה. השיטה, מחייבת כל עובד זר להיות תחת חסות של אזרח מקומי (לרוב, המעסיק) והוא אחראי על הוויזה והמעמד החוקי שלהם.

השיטה קיימת במדינות ערב רבות, בעיקר בחצי האי ערב, וכן בלבנון, ירדן וכווית. מערכת דומה התקיימה גם בישראל עד 2006, אז בוטלה על ידי בית המשפט העליון.
ממוזער|מערכת הכפאלה בקטר נקשרה להתעללויות בעבודה, שהתרחשו במהלך בניית האצטדיונים למונדיאל 2022. בתמונה: בניית אצטדיון א-ת'ומאמה בשנת 2013.
מערכת זו ספגה וסופגת ביקורת מצד ארגוני זכויות האדם, בשל כך שהיא מאפשרת ניצול של עובדים. מעסיקים רבים מחרימים את הדרכונים של העובדים, מתעללים בהם, מבלי שיהיה להם כל סעד משפטי.

ב-2014, העריכה קונפדרציית איגודי העובדים הבין-לאומית כי במדינות המפרץ הערבי והלבנט ישנם כ-2.4 מיליון עובדי משק בית משועבדים, המגיעים כמעט כולם ממערב אפריקה, דרום אסיה ודרום-מזרח אסיה.

 אטימולוגיה והקשר משפטי 
בפסיקה האסלאמית המונח "כפאלה" מתייחס לאימוץ ילדים. המונח המקורי הורחב וכלל גם מערכת של חסות על עובדים זרים שהועסקו כעבדים בשליית פנינים במפרץ הפרסי לפני ביטול העבדות במאה ה-20. 

בתחילת המאה ה-21, מערכת העסקת מהגרי עבודה במדינות ערב, באמצעות חסות מקומית, החלה להיקרא גם באנגלית "kafala system".

 התייחסות לשיטה בכמה מדינות 
 בחריין 
בשנת 2009, הייתה בחריין המדינה הראשונה במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ שהצהירה על ביטול מערכת הכפאלה. שר העבודה השווה בפומבי את השיטה לעבדות. על פי החוק מאוגוסט 2009 עובדים זרים נמצאים בחסות הרשות להסדרת שוק העבודה (Labour Market Regulation Authority) ויכולים לעבור בין מעסיקים עם הודעה מוקדמת של שלושה חודשים בלבד, ללא צורך באישור מהמעסיק הנוכחי. עם זאת, בנובמבר 2009, ארגון Human Rights Watch דיווח שהרשויות "עושות מעט מאוד כדי לאכוף" את החוקים, ומעסיקים ממשיכים להחרים דרכונים ולעכב משכורות, אף על פי שמעשים אלה אינם חוקיים.

 ישראל 
בישראל פעלה מערכת דומה לכפאלה (kafala) שנקראה "מערכת הכבילה", עד 2006. בדומה לשיטה הערבית, עובדים זרים היו קשורים למעסיק מסוים למשך כל תקופת שהייתם. בתקופה זו, החרמת דרכונים וצורות ניצול נוספות היו נפוצות ונשארו לרוב ללא ענישה.

במרץ 2006, בג"ץ ביטל את המערכת בפסיקה תקדימית, קו לעובד נ' ממשלת ישראל, בנימוק של פגיעה בזכויות אדם. עם זאת, מחקר של HRW מ-2015 מצא שעובדים זרים תאילנדים, חיים בקיבוצים בתנאים ירודים, אינם מקבלים ימי חופשה כנדרש, ומועסקים מעבר לשעות החוקיות ובשכר נמוך מהקבוע בחוק.

 כווית 
שיטת הכפאלה נהוגה בכווית. בשנת 2018, פרץ משבר דיפלומטי בין כווית לפיליפינים, שהסתיים בהסכם עבודה במאי 2018 שאסר על נהלים נפוצים במסגרת הכפאלה נגד עובדים זרים פיליפינים, כולל החרמת דרכונים והבטחת יום חופש אחד מהעבודה בשבוע. על אף זאת, נכון ל-2025 השיטה עדיין נהוגה בכווית והממשלה מונעת יציאת עובדים זרים מהמדינה ללא הסכמת מעסיקיהם.

 קטר 
ממוזער|קריקטורה פוליטית המתארת עבודת כפייה בבניית האצטדיונים בקטר לקראת מונדיאל 2022
מספר התושבים בקטר (2025) הוא כ-3,116,000 נפש מהם כ-2,742,000, כ-88% עובדים זרים. סוגיית זכויות העובדים הזרים בקטר ובתוך כך, שיטת הכפאלה זכו לתשומת לב מוגברת מאז זכייתה באירוח מונדיאל 2022 של פיפ"א. תחקיר של עיתון הגרדיאן משנת 2013 העלה טענות קשות נגד קטר, ובהן מניעת מזון ומים מעובדים, החרמת מסמכי זהות, כפייה לעבודת כפייה ואי-תשלום שכר בזמן או בכלל, מה שהפך חלק מהם למעשה לעבדים. הגרדיאן העריך כי ללא רפורמות במערכת הכפאלה, עלולים למות עד 4,000 עובדים מתוך כ-2 מיליון עובדים זרים, עקב ליקויי בטיחות וסיבות אחרות עד למועד התחרות. טענות אלו התבססו על נתוני תמותה של עובדים נפאליים והודים מאז 2010.

בשנת 2015, צוות של עיתונאי BBC נעצר ונכלא ליומיים כשניסה לדווח על תנאי העובדים. ה-Wall Street Journal דיווח, ביוני 2015, על טענת הקונפדרציה הבינלאומית של איגודי העובדים שלמעלה מ-1,200 עובדים מתו בפרויקטים הקשורים למונדיאל, טענה שנדחתה על ידי ממשלת קטר. ה-BBC הבהיר מאוחר יותר כי נתון זה לא מתייחס רק לעובדי בנייה או לעובדים בפרויקטים של המונדיאל, אלא לכלל מקרי המוות בקרב עובדים הודים ונפאליים בקטר.

נשיא התאחדות הכדורגל ההולנדית המלכותית, מייקל ואן פראך (Michael van Praag), קרא לוועד המנהל של פיפ"א ללחוץ על קטר להבטיח תנאי עבודה טובים יותר. במרץ 2016, אמנסטי אינטרנשיונל האשים את קטר בשימוש בעבודת כפייה, אילוץ עובדים לחיות בתנאים ירודים ומניעת שכר ודרכונים. הארגון גם האשים את פיפ"א בכך שלא פעלה למנוע בניית אצטדיונים על בסיס הפרות זכויות אדם.

באוקטובר 2017, הקונפדרציה הבינלאומית של איגודי העובדים הודיעה כי קטר חתמה על הסכם לשיפור מצבם של למעלה מ-2 מיליון עובדים זרים, ובכלל זה רפורמות מהותיות במערכת העבודה, ביטול שיטת הכפאלה; העובדים לא יזדקקו עוד לאישור מעסיקיהם כדי לעזוב את המדינה או להחליף עבודה. עם זאת, אמנסטי אינטרנשיונל הטיל ספק בכך שקטר תשלים את הרפורמות המובטחות לפני תחילת המונדיאל, וציין כי עדיין מתרחשות הפרות למרות הצעדים שננקטו.

במאי 2019, תחקיר של ה-Daily Mirror חשף כי חלק מ-28,000 העובדים באצטדיונים, מקבלים שכר נמוך של 750 ריאל קטרי לחודש (כ-99 פני לשעה) בשבוע עבודה של 48 שעות). חברת הנדריקס גרזודן (Hendriks Graszoden), ספקית דשא למונדיאלים קודמים, סירבה לספק דשא לקטר, בין היתר בשל האשמות על הפרות זכויות אדם.

באפריל 2020, ממשלת קטר הקצתה 824 מיליון דולר לתשלום שכר לעובדים זרים שהיו בבידוד או בטיפול בשל מגפת הקורונה. מאוחר יותר באותה שנה, הוכרז שכר מינימום חודשי של 1,000 ריאל קטרי (275 דולר ארצות הברית) לכל העובדים, עלייה משמעותית משכר המינימום הקודם של 750 ריאל. חוקים חדשים אלו נכנסו לתוקף במרץ 2021. ארגון העבודה הבינלאומי ציין כי קטר היא המדינה הראשונה באזור שהציגה שכר מינימום שאינו מפלה, אך בעוד שקבוצת "זכויות מהגרי עבודה" (Migrant Rights) טענה כי שכר המינימום החדש נמוך מדי נוכח יוקר המחיה בקטר.

הרפורמות כללו גם חובה על מעסיקים לשלם 300 ריאל למזון ו-500 ריאל למגורים אם אינם מספקים אותם ישירות, וביטול ה-"No Objection Certificate" המאפשר לעובדים להחליף עבודה ללא הסכמת המעסיק הנוכחי. רפורמות אלו ביטלו למעשה את מערכת הכפאלה והציגו מערכת חוזית.

 תמותת עובדים והביקורת על פיפ"א 
על פי תחקיר שערך ה-Guardian, מאז זכייתה של קטר באירוח המונדיאל (2010) ועד לסוף 2020, מתו בקטר מעל 6,500 עובדים זרים מהודו, בנגלדש, פקיסטן, נפאל וסרי לנקה. הביקורת כוונה נגד קטר ונגד מארגנת המונדיאל, פיפ"א.

במרץ 2022, נשיא פיפ"א ג'אני אינפנטינו טען כי קטר מתקדמת בתחום זכויות העבודה וזכויות העובדים הזרים. עם זאת, זמן קצר לפני הטורניר, פראנס 24 שידרה דו"ח שחשף כי חוקי רפורמה רבים, כלל לא נאכפו.

ב-20 באוקטובר 2022, אמנסטי אינטרנשיונל פרסם מאמר שבו מתח ביקורת על הרפורמות של קטר וקבע כי אינן שלמות, על אף שקטר עשתה צעדים חשובים בתחום זכויות העבודה בחמש השנים האחרונות. ממשלת קטר הדגישה כי המונדיאל אינו קו הסיום של הרפורמות והן ימשיכו גם לאחר סיום האירוע.

ממשל קטר חיזקה את "מערכת הגנת השכר" שלה והוסיפה פלטפורמת חדשה ונגישה להגשת תלונות וכתוצאה מכך, ב-84% מהמקרים, בשנים 2021–2022, הוכרעו לטובת העובדים.

 ערב הסעודית 
על פי דו"ח של ארגון HRW מ-2008, מערכת הכפאלה בערב הסעודית מעניקה למעסיק שליטה מלאה על העובד, בכך שהיא מחייבת את הסכמתו לכניסת העובד למדינה, לעבור עבודה או לעזוב את המדינה. הארגון מצא כי היו מעסיקים שניצלו את השיטה כדי לכפות על עובדים להמשיך לעבוד בניגוד לרצונם, מה שיצר "תנאים הדומים לעבדות". ב-2018, דווח כי מעסיקים השתמשו ברשתות חברתיות כמו טוויטר כדי "למכור" עובדי משק בית, במה שזכה לכינוי "עבדות 2.0" (slavery 2.0).

בין 2015–2018 הוצאו להורג מספר עובדות משק בית אינדונזיות בערב הסעודית. באחד המקרים, ב-29 באוקטובר 2018, הוצאה להורג טוטי טורסילאוואטי (Tuti Tursilawati) בגין הריגת מעסיקה, לטענתה מתוך הגנה עצמית מפני התעללות מינית. שר החוץ האינדונזי הגיש תלונה רשמית, מכיוון שההוצאה להורג בוצעה ללא התראה.

בין 1991 ל-2019, הגיעו כ-300,000 נשים מבנגלדש לערב הסעודית במסגרת מערכת הכפאלה. בתגובה למקרים של התעללות קשה, כולל תקיפות מיניות ועינויים, שבהן היו מעורבות נשים כמו סומי אקטר (Sumi Akter) ונאזמה בגום (Nazma Begum), פרצו הפגנות בדאקה (Dhaka) בירת בנגלדש.

ב-4 בנובמבר 2020, במסגרת חזון 2030 של סעודיה, הוכרז על רפורמה בחוק העבודה. החוק החדש, שנכנס לתוקף במרץ 2021, נועד לצמצם את מערכת הכפאלה על ידי דיגיטציה של חוזי עבודה וביטול הצורך באישור מעסיק כדי לקבל אשרת יציאה, כניסה חוזרת או להחליף מעסיק (בסוף החוזה). עם זאת, ארגון HRW טען במרץ 2021 שהרפורמות אינן מפרקות את השיטה במלואה, ושהן אינן חלות על עובדי משק בית וחקלאים. בנוסף, הצורך באשרת יציאה כדי לעזוב את המדינה נותר בגדר פגיעה בזכויות אדם.

 מונדיאל 2034 
לקראת מונדיאל 2034 בערב הסעודית הממלכה תעסיק אלפי עובדים זרים בבניית אצטדיונים ותשתיות. אמנסטי אינטרנשיונל הזהירה כי מספר ההרוגים יהיה גבוה. ב-12 במרץ 2025 דווח על מקרה המוות הראשון של עובד זר. פועל מפקיסטן, נהרג בעת שעבד באצטדיון עראמקו בח'ובאר.

 ראו גם 
 מהגר עבודה
 עובדים זרים בישראל
 בג"ץ קו לעובד נגד ממשלת ישראל

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ
קטגוריה:הגירת עבודה
קטגוריה:עבודת כפייה
קטגוריה:דיני עבודה