עיצומים של ארצות הברית

עיצומים של ממשלת ארצות הברית המכונים גם סנקציות הן הגבלות פיננסיות ומסחריות המוטלות על יחידים, ישויות ותחומי שיפוט שפעולותיהם סותרות את מדיניות החוץ או את יעדי הביטחון הלאומי של ארצות הברית. סנקציות פיננסיות מנוהלות בעיקר על ידי מחלקת האוצר של ארצות הברית באמצעות המשרד לבקרה על נכסים זרים (OFAC), בעוד שפיקוח על הייצוא מנוהל בעיקר על ידי  של מחלקת המסחר של ארצות הברית (BIS).

היקף ההגבלות נגד מטרות שהוטלו עליהן סנקציות, משתנה בחומרתו בהתאם להצדקה שעומדת מאחורי הסנקציה, והסמכות החוקית מאחורי הטלת הסנקציות. סנקציות מקיפות מוטלות כעת על קובה, איראן, צפון קוריאה, רוסיה ואזורי סכסוך מסוימים באוקראינה, המגבילות כמעט את כל הסחר והעסקאות הפיננסיות בין אזרחי ארצות הברית לאזורים האלה. סנקציות ממוקדות מכוונות באופן ספציפי לאנשים או ישויות העוסקים בפעילויות המנוגדות למדיניות החוץ או ליעדי הביטחון הלאומי של ארצות הברית, ולא ביחס למדינה. ארצות הברית מיישמת גם "סנקציות משניות", אדם שמבצע עסקאות עם צדדים שעליהם מוטלות סנקציות, תוך הפרה של חוק הסנקציות האמריקאי, גם אם לא היה קשר בין ארצות הברית לעסקה.

ב-2024 דיווח הוושינגטון פוסט כי ארצות הברית הטילה "פי שלושה סנקציות מכל מדינה אחרת או גוף בין-לאומי, והן מכוונות לשליש מכל המדינות, עם קנס כספי כלשהו על אנשים, נכסים או ארגונים".

 רקע היסטורי 
לאחר כישלון חוק האמברגו (1807), הממשל הפדרלי של ארצות הברית לא גילה עניין רב בהטלת אמברגו וסנקציות כלכליות על מדינות זרות עד המאה ה-20. מדיניות הסחר של ארצות הברית הייתה כולה עניין של מדיניות כלכלית. לאחר מלחמת העולם הראשונה התעורר העניין מחדש. הנשיא וודרו וילסון קידם סנקציות כאלה כשיטה של חבר הלאומים לאכוף את השלום. עם זאת, הוא לא הצליח לצרף את ארצות הברית לחבר הלאומים וארצות הברית לא הצטרפה לסנקציות שהוטלו ב-1935 על איטליה.

במהלך המלחמה הקרה, ארצות הברית הובילה סנקציות חד-צדדיות נגד קובה, סין וצפון קוריאה. לאחר התפרקות ברית המועצות וסיום המלחמה הקרה, הסנקציות של ארצות הברית הפכו יותר ויותר רב-צדדיות. במהלך שנות ה-90 הטילה ארצות הברית סנקציות על מדינות שנתפסו בעיניה כמדינות סוררות (כגון זימבבואה, יוגוסלביה ועיראק) בשיתוף עם מוסדות רב-צדדיים כמו האו"ם או ארגון הסחר העולמי.

במהלך מגפת הקורונה, הנציבה העליונה של האו"ם לזכויות אדם מיצ'ל בצ'לט וכמה מחברי הקונגרס של ארצות הברית מהשמאל הרדיקלי, ובהם ברני סנדרס, אלכסנדריה אוקסיו-קורטז ואילהאן עומאר, ביקשו מארצות הברית להשעות את הסנקציות כדי לסייע בהקלה של השפעות המגפה על תושבי המדינות הנתונות לסנקציות.

על פי ניתוח של הוושינגטון פוסט משנת 2024, 60% מהמדינות בעלות הכנסה נמוכה היו תחת צורה כלשהי של סנקציות פיננסיות אמריקאיות. הניתוח גם הגיע למסקנה שארצות הברית מטילה פי שלושה סנקציות מכל מדינה או גוף בין-לאומי אחר.

 סוגי הסנקציות 
 איסור על ייצוא נשק
 פיקוח על ייצוא טכנולוגיה דו-שימושית
 הגבלות על סיוע כלכלי
 הגבלות כספיות כגון:
 איסור על אזרחי ארצות הברית לבצע עסקאות פיננסיות עם יחידים, ישויות או ממשלות ברשימה, למעט ברישיון מממשלת ארצות הברית
 התנגדות להלוואות של הבנק העולמי ומוסדות פיננסיים בין-לאומיים אחרים
 ביטול החסינות הדיפלומטית, כדי לאפשר למשפחות של קורבנות טרור להגיש תביעות נזיקין אזרחיות ולבקש פיצויים בבתי משפט בארצות הברית
 דחיית זיכויי מס לחברות ויחידים, עבור הכנסות שנצברו במדינות שתחת סנקציות
 השעיית פטור ממכס על סחורות פטורות המיובאות מהמדינות הללו
 איסור על חוזים של משרד ההגנה האמריקאי בסכום של מעל 100,000 דולר עם חברות הנשלטות על ידי מדינות ברשימה
 הגבלות ויזה המונעות מאנשים מסוימים להיכנס לארצות הברית

 סנקציות פעילות 
 סמכויות שיפוט שאושרו באופן מקיף 
תחומי שיפוט הנתונים לסנקציות מקיפות כפופים לאמצעי הסנקציות המגבילים ביותר. רוב העסקאות בין אזרח אמריקאי לבין כל אדם או ישות בתחום שיפוט הנתון לסנקציות מקיפות מוגבלות.
תחום שיפוט/אזורסיכום של הגבלות מסוימות מחלקת האוצר:
 איסור לעשות עסקים או להשקיע בקובה ללא רישיון

מחלקת המסחר:
 רישיון נדרש לייצוא או ייצוא מחדש של כל הפריטים בתקנות מנהל היצוא למעט מזון, תרופות, מכשירים רפואיים, פריטים הדרושים להבטחת תעופה אזרחית בטוחה, פריטים הנחוצים להגנה על הסביבה, פריטים לשיפור שירותי הטלקומוניקציה ופריטים המיועדים לטובת העם הקובני

מדינה:
 הכרזה כמדינה תומכת טרור מחלקת האוצר:
 איסור על ייבוא, יצוא וייצוא מחדש של סחורות, שירותים וטכנולוגיה מאיראן ואליה
 איסור על עסקאות עם משמרות המהפכה והמסייעים הפיננסיים שלהם, כגון חברת הנפט הלאומית האיראנית וחברת המכליות הלאומית האיראנית

מחלקת המסחר:
 רישיון נדרש לייצוא או ייצוא מחדש של רוב הפריטים בתקנות מנהל הייצוא

מחלקת המדינה:
 הכרזה כמדינה תומכת טרור מחלקת האוצר:
 חסימה פיננסית על ממשל קוריאה הצפונית ומפלגת הפועלים של קוריאה
 איסור על ייבוא, ייצוא וייצוא מחדש של סחורות, שירותים (כולל שירותים פיננסיים) וטכנולוגיה מצפון קוריאה ואליה
 איסור על השקעות חדשות בצפון קוריאה
 יישום 

מחלקת המסחר:
 רישיון נדרש לייצוא או לייצוא מחדש של כל הפריטים הכלולים בתקנות מנהל היצוא למעט מזון או תרופות

מחלקת המדינה:
 איסור כללי על נסיעה לצפון קוריאה
 הכרזה כמדינה תומכת טרור מחלקת האוצר:
 חסימה פיננסית על גורמים ופקידים מסוימים בממשלת רוסיה, כולל הבנק המרכזי של הפדרציה הרוסית, משרד האוצר וולדימיר פוטין, כמו גם מוסדות פיננסיים רוסיים
 איסורים על יבוא וייצוא לרוסיה של פריטים מסוימים
 איסורים על השקעות חדשות במגזרים מסוימים של הכלכלה הרוסית

מחלקת המסחר:
 רישיון נדרש לייצוא או ייצוא מחדש של כל הפריטים בתקנות מנהל הייצוא
 נדרש רישיון לייצוא או ייצוא מחדש של פריטים מסוימים מתוצרת חוץ שיוצרו עם תשומות אמריקאיות  (דונייצק, לוהנסק וחצי האי קרים בלבד)מחלקת האוצר:
 איסור על השקעות חדשות בדונייצק, לוהנסק או קרים
 איסור על יבוא וייצוא של סחורות, שירותים או טכנולוגיה כלשהם מ/אל דונייצק, לוהנסק או חצי האי קרים

מחלקת המסחר:
 הרישיון הנדרש לייצוא או לייצוא מחדש של כל הפריטים הכלולים בתקנות מנהל הייצוא, למעט מזון, תרופות או תוכנה הדרושים כדי לאפשר תקשורת אישית באינטרנט

 סנקציות ממוקדות 
בתחומי שיפוט שאינם כפופים לאמצעי סנקציות מקיפים, רק עסקאות הקשורות לצדדים ספציפיים אסורות. תחומי שיפוט העומדים בפני סנקציות ממוקדות רשאים להמשיך לעשות עסקים עם ארצות הברית, עם הגבלות המוטלות רק על קטגוריות ספציפיות של יחידים או ישויות, וכל אדם ברחבי העולם התומך או מספק תמיכה פיננסית, לוגיסטית או טכנולוגית עבורם.

על פי OFAC, ישנם כ-12,000 שמות ברשימת האזרחים המיוחדים והאנשים החסומים (SDN) שהיא הקטגוריה המגבילה ביותר של סנקציות אמריקאיות ממוקדות, המכוונות לטרוריסטים שהוגדרו על ידי ארצות הברית, פקידים ומוטבים של משטרים אוטוריטריים מסוימים, ופושעים בין-לאומיים (למשל סוחרי סמים) על ידי חסימת נכסיהם בארצות הברית והגבלת אזרחים אמריקאים ממעורבות בכל עסקאות איתם.

תחומי השיפוט הבאים הוגדרו כנתונים בתוכנית סנקציות ספציפית, המשמשת את OFAC לקביעת יעדי SDN המכוונים ליחידים או ישויות העוסקים בפעילויות הקשורות להגבלות הסנקציות הממוקדות שהוטלו על תחום השיפוט הספציפי:
תחום שיפוט/אזורסיכום המגבלות אנשים שממשלת ארצות הברית מאמינה כי הם חותרים תחת התהליכים או המוסדות הדמוקרטיים של בלארוס, מבצעים פעולות דיכוי פוליטי ו/או עושים שימוש לרעה בנכסים ציבוריים ובסמכות ציבורית. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה שהם אחראים, שותפים לפשע או מעורבים בפעולות המאיימות על השלום, הביטחון או היציבות של הרפובליקה המרכז אפריקאית, לרבות פעולות המערערות תהליכים או מוסדות דמוקרטיים, מאיימות על תהליך המעבר הפוליטי, מכוונות נגד אזרחים, או פעולות שמירת שלום של האו"ם ופעולות שמירת שלום אחרות באמצעות ביצוע מעשי אלימות, שימוש בילדים בקבוצות חמושות. או מפריעים להעברת סיוע הומניטרי. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה שהם מנהיגים פוליטיים או צבאיים של קבוצה חמושה הפועלת ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו ואשר מעכבת את השלום, הביטחון או היציבות של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, לרבות פעולות המערערות תהליכים או מוסדות דמוקרטיים, מאיימות על תהליך המעבר הפוליטי, מכוונות נגד אזרחים או פעולות שמירת שלום של האו"ם ופעולות שמירת שלום אחרות באמצעות ביצוע מעשי אלימות. שימוש בילדים בארגונים חמושים, או שיבוש העברת סיוע הומניטרי. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה כי הם אחראים לפעולות המאיימות על השלום, הביטחון או היציבות של אתיופיה, או שותפים להן, לרבות הרחבת המשבר בצפון אתיופיה או שיבוש תהליך השלום, או מעורבות בפעולות המערערות תהליכים או מוסדות דמוקרטיים, לרבות שחיתות או הפרות חמורות של זכויות האדם, כדי לשבש את אספקת הסיוע ההומניטרי. לפגוע באזרחים באמצעות אלימות, או ביצוע התקפות נגד אנשי או"ם או האיחוד האפריקאי.
ישויות שממשלת ארצות הברית סבורה שהן כוח צבאי או ביטחוני הפועל בצפון אתיופיה לאחר 1 בנובמבר 2020, או שעסקו בפעילויות שתרמו למשבר בצפון אתיופיה. אנשים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהם אחראים לפיתוח, אימוץ או יישום של חוק הביטחון הלאומי בהונג קונג, או אחראים או שותפים לפעולות או למדיניות המערערות תהליכים או מוסדות דמוקרטיים בהונג קונג, או מאיימות על השלום, הביטחון, היציבות או האוטונומיה של הונג קונג, כולל צנזורה, הסגרה ללא משפט, מעצר שרירותי או עינויים של אדם כלשהו בהונג קונג.בית הדין הפלילי הבין-לאומיבפברואר 2025, ממשל דונלד טראמפ השני הוציא צו נשיאותי המטיל סנקציות על אנשי בית הדין הפלילי הבין-לאומי בהקפאת נכסים ואיסורי נסיעה. הצו הנשיאותי בא בעקבות כישלון להעביר סנקציות בבית המחוקקים נגד בית הדין הפלילי הבין-לאומי בגין צו המעצר של בנימין נתניהו. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה שביצעו מעשי אלימות המאיימים על השלום או היציבות בעיראק או על ממשלת עיראק, פוגעים במאמצים לקדם שיקום כלכלי ורפורמה פוליטית בעיראק, או מפריעים למתן סיוע הומניטרי. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה כי פעלו כדי לערער את התהליכים הדמוקרטיים או את המוסדות הדמוקרטיים בלבנון, תרמו להתמוטטות שלטון החוק בלבנון, תמכו בשליטה סורית או בהשפעה סורית בלבנון, או פגעו בריבונות לבנון או ערערו עליה. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה כי הם אחראים לפעולות המאיימות על השלום, הביטחון או היציבות של לוב, מפריעות, מעכבות או מעכבות את תהליך המעבר הפוליטי, מעכבות או מעכבות את תהליך המעבר הפוליטי, מאיימות על מוסדות פיננסיים של המדינה, או מתכננות, מכוונות או מבצעות התקפות על מתקנים ממשלתיים או אזרחיים בלוב, או מנצלות וייצאו באופן בלתי חוקי משאבי טבע לוביים. אנשים שתרמו לסכסוך במאלי, כולל פקידי ממשל הקשורים לקבוצת וגנר כמו שר ההגנה של מאלי קולונל סאדיו קמארה, ראש מטה חיל האוויר קולונל אלו בוי דיארה וסגן הרמטכ"ל לוטננט קולונל אדאמה בגאיוקו. אנשים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהם פועלים בהגנה או במגזרים חיוניים אחרים של הכלכלה הבורמזית, או אחראים לפעולות או למדיניות המערערות תהליכים או מוסדות דמוקרטיים או מאיימות על השלום, הביטחון או היציבות של מיאנמר, או מגבילות את מימוש חופש הביטוי או ההתאספות, או מעצר שרירותי או עינויים, או שהם מנהיגים של הצבא או כוחות הביטחון של מיאנמר, או ממשלת מיאנמר לאחר 2 בפברואר 2021. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה כי הם אחראים להפרות חמורות של זכויות האדם, לפעולות המערערות תהליכים או מוסדות דמוקרטיים או מאיימות על השלום, הביטחון או היציבות של ניקרגואה, או מעורבים בעסקאות מושחתות הקשורות למעילה בנכסי ציבור. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה כי היו מעורבים במעשים המאיימים על השלום, הביטחון או היציבות של סומליה, לרבות איום על תהליך השלום, מעילה בנכסי ציבור או מעורבות בפעולות פיראטיות, או הפרעה להעברת סיוע הומניטרי, מעורבות במעשי אלימות נגד אזרחים, גיוס ילדים או ייבוא וייצוא של פחם מסומליה. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה כי היו מעורבים במעשים המאיימים על השלום, הביטחון או היציבות של דרום סודאן, לרבות פעולות המאיימות על תהליך השלום, הרחבת הסכסוך בדרום סודאן, ביצוע הפרות של זכויות האדם ואלימות נגד אזרחים, או התקפות נגד האו"ם או מבצעי שמירת שלום בין-לאומיים אחרים. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה כי היו מעורבים במעשים המאיימים על השלום, הביטחון או היציבות של סודאן, לרבות ערעור תהליך השלום והתהליך הדמוקרטי או המוסדות של סודאן, או מעורבים בצנזורה, שחיתות, מעילה בנכסי מדינה, הפרות חמורות של זכויות האדם, מעשי אלימות נגד אזרחים, או שיבוש או התקפות על משלחות שמירת שלום של האו"ם. ממשלת ונצואלה, אלה הפועלים במגזר הזהב של ונצואלה, או אנשים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהם מעורבים בתוכניות ממשלתיות מושחתות, היו מעורבים בפעולות המערערות תהליכים או מוסדות דמוקרטיים, מבצעים מעשי אלימות משמעותיים או מגבילים את חופש הביטוי או ההתכנסות הלא אלימה.מערב הבלקןאנשים שהוגשו נגדם כתבי אישום פתוחים על-ידי בית הדין הפלילי הבין-לאומי ליוגוסלביה לשעבר, או שביצעו פעולות המאיימות על השלום, הביטחון, היציבות או השלמות הטריטוריאלית של אזור כלשהו במערב הבלקן, לרבות פעולות המערערות את התהליכים הדמוקרטיים או את המוסדות הדמוקרטיים במערב הבלקן, הפריעו לתהליך השלום והיו מעורבים בהפרות חמורות של זכויות האדם, או אחראים למעילה בנכסי ציבור לרווח אישי. אנשים שממשלת ארצות הברית סבורה כי היו מעורבים במעשים המאיימים על השלום, הביטחון או היציבות של תימן, לרבות הפרעה להעברת השלטון בדרכי שלום או לתהליך הפוליטי. אנשים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהיו מעורבים בפעולות לערעור התהליכים או המוסדות הדמוקרטיים של זימבבואה, מעורבים בהפרות זכויות אדם או שחיתות ציבורית, כמו גם פקידים בכירים בממשלת זימבבואה, או שהם מוסד בבעלות המדינה.

 הפרות זכויות אדם/שחיתות 
בהתבסס על חוק מגניטסקי לאחריות על זכויות אדם, הקרוי על שמו של סרגיי מגניטסקי שמת במעצר רוסי לאחר שחשף שחיתות, ארצות הברית יכולה להטיל סנקציות נגד כל אדם או ישות ברחבי העולם המעורבים בהפרות חמורות של זכויות אדם ושחיתות הרומסות את שלטון החוק, מנציחות סכסוכים אלימים ומסייעות לפעילותם של אנשים מסוכנים. הרשימה הבאה כוללת כמה תחומי שיפוט שלעיתים קרובות סופגים סנקציות אמריקאיות הקשורות להפרות זכויות אדם, אך אינם מכוונים ספציפית למדינה:
תחום שיפוט/אזורסיכום הסנקציות הממוקדות על יחידים אנשים הקשורים לטליבאן והיו מעורבים בדיכוי גישתן של נשים וילדות לחינוך, הכאת מפגינים ומעצר בלתי חוקי של עיתונאים.
פקידים אפגנים לשעבר וחברות שלהם שעסקו בפעילויות מושחתות. פקידי ממשל המעורבים בשחיתות. אנשים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהם מבצעים רצח עם נגד האויגורים בשינג'יאנג ופקידי ממשל סיניים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהם מבצעים הפרות של זכויות אדם בהונג קונג. אנשים מסוימים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהם מעורבים במלחמה באתיופיה, כגון כוחות ופקידי ממשל. אישים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהם חותרים תחת התהליכים והמוסדות הדמוקרטיים של גאורגיה. אישים שממשלת ארצות הברית מאמינה שהם חותרים תחת ריבונותה של לבנון או של התהליכים והמוסדות הדמוקרטיים שלה. גורמים רשמיים שתרמו לסכסוך במאלי, כולל פקידי ממשל הקשורים לקבוצת וגנר כמו שר ההגנה של מאלי קולונל סאדיו קמארה, ראש מטה חיל האוויר קולונל אלו בוי דיארה וסגן הרמטכ"ל לוטננט קולונל אדאמה בגאיוקו. גורמים רשמיים הקשורים לטיהור אתני קשורים ל המתמשך פקידי ממשל הקשורים להפרות זכויות אדם וצנזורה בחסות המדינה. אנשים הקשורים לדיכוי ההפגנות בניקרגואה בשנים 2018-2020. אנשים הקשורים לפגיעה בפעילי זכויות אדם וחושפי שחיתויות כמו סרגיי מגניטסקי. אנשים שממשלת ארצות הברית טוענת שתרמו לסכסוך בדרום סודאן או ביצעו הפרות של זכויות אדם. אנשים שממשלת ארצות הברית מאמינה שחותרים תחת תהליכים או מוסדות דמוקרטיים בזימבבואה.

 טרור 
חלק מתחומי השיפוט שאנשים או ישויות הנמצאים בהם מהווים מטרה לסנקציות במסגרת הרשויות ללוחמה בטרור כוללים:
תחום שיפוט/אזורסיכום הסנקציות עזהפגיעה באישים ובארגונים הקשורים לארגונים המזוהים עם חמאס. פגיעה במתווכים ובמממנים הקשורים לחזבאללה. פגיעה בסיוע האיראני לארגוני טרור כולל חמאס, חזבאללה והחות'ים. אנשים שלטענת ממשלת ארצות הברית מאיימים על השלום, הביטחון או היציבות בתימן.

 סחר בסמים/ארגוני פשע בין-לאומיים 
חלק מתחומי השיפוט שבהם אנשים או ישויות שהם מטרה לסנקציות של הרשויות נגד סחר בסמים או למאבק בארגוני פשע בין-לאומיים כוללים:
תחום שיפוט/אזורסיכום הסנקציות התמקדות במבנה הארגוני ובמנהיגים הבולטים של הקאמורה. התמקדות במבנה הארגוני ובחברים בולטים של היאקוזה, כגון  ו. התמקדות במבנה הארגוני ובחברים בולטים בארגון הפשע של ג'או ווי העוסקים בסחר בסמים, סחר בבני אדם, הלבנת הון, שוחד וסחר בחיות בר. התמקדות במבנה הארגוני ובחברים בולטים בקרטלי סמים, כולל קרטל סינלואה, לוס סטאס, ו, כמו גם כנופיות הברחת בני אדם. התמקדות במבנה הארגוני ובחברים בולטים ב. התמקדות במבנה הארגוני ובמנהיגים הבולטים של .

 תחומי שיפוט הכפופים לבקרות יצוא הקשורות לצבא/נשק 
 אמברגו הנשק של מחלקת המדינה 
ממשלת ארצות הברית שומרת על מדיניות של מניעת ייצוא של מוצרים ביטחוניים או שירותים ביטחוניים למדינות הבאות:

 שימוש קצה צבאי של משרד המסחר 
ממשלת ארצות הברית גם אוכפת הגבלות מחמירות יותר על הגדרה מרחיבה יותר של פריטי הגנה, כולל ייצוא של כל פריט שמקורו בארצות הברית ש"תומך או תורם" לתפעול, התקנה, תחזוקה, תיקון, שיפוץ, פיתוח או ייצור של פריטים צבאיים למדינות מסוימות. אותן מדינות כפופות גם לדרישות רישיון נוספות עבור ייצוא מסוים ל"משתמשי קצה צבאיים" של מדינות היעד, המוגדרים כשירותים המזוינים הלאומיים שלהן, המשטרה הלאומית, שירותי המודיעין הלאומיים וכל מי שפעילותו "תומכת או תורמת לשימושים הסופיים הצבאיים".
 קמבודיה
 סין
 מיאנמר
 ניקרגואה
 ונצואלה

 חוק ה-FDP של רוסיה/בלארוס 
רוסיה ובלארוס כפופות לאותן הגבלות כמו כלל השימוש הסופי/משתמש הצבאי, עם כיסוי נרחב יותר הכולל פריטים מתוצרת חוץ המיוצרים באמצעות תוכנה או טכנולוגיה שמקורה בארצות הברית, המיוצרים על ידי מפעלים או רכיבים עיקריים שהם מוצרים של ארצות הברית.

 השפעת הסנקציות וביקורת 
מאז 1990 גדל משמעותית השימוש בסנקציות על ידי ארצות הברית, ומאז 1998 הטילה ארצות הברית סנקציות כלכליות על יותר מ-20 מדינות. הדיפלומט הבריטי  הסביר כי סנקציות פופולריות מכיוון ש"אין שום דבר אחר בין מילים לפעולה צבאית אם אתה רוצה להפעיל לחץ על ממשלה".

במחקר על הסנקציות האמריקאיות בין השנים 1981 ל-2000, מדען המדינה דורסן פקסן מצא שהסנקציות לא הועילו, לא שיפרו את זכויות האדם ובמקום זאת הובילו לירידה נוספת ב"כיבוד זכויות השלמות הגופנית, כולל חופש מהיעלמויות, הוצאות להורג ללא משפט, עינויים ומאסר פוליטי". גריסוולד כתב שסנקציות הן כישלון במדיניות החוץ, לאחר שלא הצליחו לשנות את ההתנהגות הפוליטית של מדינות הנתונות לסנקציות, הן גם מנעו מחברות אמריקאיות הזדמנויות כלכליות ופגעו באנשים העניים ביותר במדינות הנתונות לסנקציות. מחקר של  טוען כי הסנקציות השיגו את מטרותיהן בפחות מ-20% מהמקרים. לדברי גריסוולד, כדוגמה, החוק האמריקאי למניעת הפצת נשק גרעיני מ-1994 לא יכול היה למנוע מפקיסטן והודו לערוך ניסויים בנשק גרעיני.

לדברי העיתונאי אלייז'ה ג'יי מגנייה ב-, המערב לא שלח סיוע מיידי לסוריה לאחר רעידת האדמה בטורקיה ובסוריה ב-2023, משום שחלק מכלי התקשורת טענו בטעות שהנשיא בשאר אל-אסד מונע מסיוע הומניטרי להגיע למחוזות הצפון-מערביים של סוריה ולמעברי הגבול הכבושים על ידי טורקיה. לדברי דיפלומט מערבי אחד, "המטרה היא לגרום לעם הסורי להאשים את הנשיא שלו בסירוב של מדינות המערב לספק סיוע".

 סנקציות משניות 
ב-2019 דיווחה מחלקת המדינה של ארצות הברית כי קיבלה תלונות מספקיות טלקומוניקציה וחברות טלוויזיה אמריקאיות על כך שהסנקציות נגד קובה גרמו לקשיים בשילוב המדינה בכיסוי הרשת שלהן.

לדברי עבד אלאל, הסנקציות האמריקאיות על הכלכלה הפנימית אינן עולות כמעט כלום, אך שימוש יתר בהן עלול לעלות ביוקר בטווח הארוך. לטענתו, האיום הגדול ביותר הוא בידודה ההדרגתי של ארצות הברית והירידה המתמשכת בהשפעה האמריקאית בהקשר של עולם מתעורר ורב-קוטבי עם כוחות פיננסיים וכלכליים שונים. עוד הוא טוען, כי ארצות הברית ואירופה מסכימות במידה רבה על מהות הסנקציות, אך אינן מסכימות על יישומן. הנושא העיקרי הוא סנקציות משניות של ארצות הברית - הידועות גם כסנקציות חוץ-טריטוריאליות האוסרות על כל סחר בדולרים אמריקאים ומונעות סחר עם מדינה, יחידים וארגונים הנתונים תחת משטר הסנקציות האמריקאי. לדברי עבד אלאל, סנקציות משניות מפרידות לעיתים קרובות בין ארצות הברית לאירופה, מכיוון שהן משקפות את התערבותה של ארצות הברית בענייני האיחוד האירופי ובאינטרסים שלו. השימוש הגובר בסנקציות משניות מגביר את תפיסתם באיחוד האירופי כהפרה של הריבונות הלאומית והתערבות בלתי מתקבלת על הדעת בקבלת ההחלטות העצמאית של האיחוד האירופי.

בלומברג דיווחה ביולי 2024 כי חברות רוסיות התקשו יותר ויותר לסחור עם סין בגלל הסנקציות המשניות שהוטלו על בנקים סיניים. באותה תקופה, סין הפכה ליעד ליותר משליש מהיצוא הרוסי, וחברות תיווך צללים הפכו למסלול קבוע לתמיכה בסחר בין שתי המדינות.

ביוני 2025, רוב הסנאטורים האמריקאים תמכו בסנקציות משניות נגד רוסיה שיטילו מכסים של 500% על מדינות שקונות נפט, גז טבעי, אורניום וייצוא אחר מרוסיה. סין והודו הן הצרכניות העיקריות של אנרגיה רוסית.

 סוכנויות אחראיות 


 המשרד לבקרה על נכסים זרים
 סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית
 מחלקת המסחר של ארצות הברית
 מחלקת ההגנה של ארצות הברית
 מחלקת האנרגיה של ארצות הברית (טכנולוגיה גרעינית)
 המחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית (מעברי גבול)
 מחלקת המשפטים של ארצות הברית (כולל הרשות לאכיפת נושאי האלכוהול, הטבק, הנשק וחומרי הנפץ ו-FBI)
 מחלקת המדינה של ארצות הברית
 מחלקת האוצר של ארצות הברית

 חקיקה רלוונטית 
מספר חוקים מאצילים סמכות אמברגו לנשיא:

  (1961)
 חוק הסמכויות הכלכליות לשעת חירום בינלאומית (1977)


מספר חוקים אוסרים במפורש על סחר עם מדינות מסוימות:
  (1963)
  (1992)
  (1996) (קובה)
  (1996)
  (2000)
  (2006)


 הערות שוליים 

קטגוריה:ארצות הברית: יחסי חוץ
קטגוריה:מאבק בשחיתות