טבעה של הארץ התיכונה

טבעה של הארץ התיכונה (באנגלית: The Nature of Middle-earth) הוא ספר שראה אור בשנת 2021, ובו קובץ חומרים שלא פורסמו בעבר מתוך הלגנדריום של טולקין, אשר לוקטו ונערכו בידי החוקר קרל פ. הוסטטר. כמה מן המסות נכללו בעבר בכתב העת לבלשנות אלפית Vinyar Tengwar, שבו שימש הוסטטר עורך במשך שנים רבות.

 תוכן 
הספר מחולק לשלושה חלקים עיקריים, עם נספחים. הוא מספק מענה לסוגיות רבות שטולקין תיאר במכתב אחד כך:"בעוד שרבים דורשים מפות, אחרים משתוקקים לרמזים גאולוגיים ולא לשמות מקומות; רבים רוצים דקדוקים אלפיים, הגאים ודוגמאות; יש שדורשים משקלים ופרוזודיה… מוזיקאים רוצים לחנים ותווים; ארכאולוגים מבקשים חרסים ומטלורגיה. בוטנאים מבקשים תיאור מדויק יותר של עץ המלורן, של פרחי אלאנור, ניפרידיל, אלפירין, מאלוס וסימבלמינה; והיסטוריונים רוצים פרטים נוספים על המבנה החברתי והפוליטי של גונדור; חוקרים כלליים רוצים מידע על רוכבי העגלות, אנשי הדרום, מקורות הגמדים, המתים, אנשי ביאורן, ושני הקוסמים הנעדרים (מתוך חמישה)".

 חלק ראשון: זמן והזדקנות 
כולל 23 פרקים בנושאי הזמן, שנות הוולאר, קני מידה של זמן, והשאלה האם הזמן עבור האלפים שונה מזה של בני האדם. דאגלס קיין מציין כי הטקסטים "מבלבלים" ולעיתים "כואבים בפירוטם", המחישים את דבריו של טולקין על כך שה"משחק העצום" הזה היה עבורו "מושך עד כדי סכנה".

 חלק שני: גוף, נפש ורוח 
כולל 17 פרקים בנושאים כגון יופי, טוב מוסרי, מגדר ומין; אילו יצורים יכולים לגדל זקנים; גורל ורצון חופשי; האם אלפים מתגלמים מחדש; מה יודעים הוולאר; אילו צורות יכולים הוולאר והמאיאר ללבוש; ונושאי מוות. החומר נע בין "הבנאלי ביותר לבין הרוחני ביותר", דוגמאות לרובד העמוק כוללות את דרכי התקשורת של הוולאר באמצעות מחשבה, או את יכולת האלפים ליצור "תמונות מחשבה" במוחות בני האדם, יכולת שבמילותיו של טולקין יוצרת "פנטזיה בעלת ריאליזם ומיידיות שמעבר ליכולתו של כל מנגנון אנושי".

 חלק שלישי: העולם, אדמותיו ותושביו 
כולל 22 פרקים בנושאים כמו חושך ואור, אופן הכנת לחם הלמבס, אכילת פטריות, ודמויותיהם של גלאדריאל וקלבורן.

 נספחים 
הנספחים עוסקים בנושאים מטפיזיים ותאולוגיים, וכן במילון מונחים בשפת קווניה. במסות הדחף הראשוני וכוחות הוולאר, עוסק טולקין בטבעה של הבריאה בעולם, ובכך שכל כוח יצירתי נובע בסופו של דבר מאלוהיו, ארו.

 היסטוריית הפרסום 
הספר פורסם בשנת 2021 בהוצאת HarperCollins ו-Mariner Books. הוא כולל מבחר מאמרים וקטעי סיפורים מאת ג'. ר. ר. טולקין, בעריכתו של הוסטטר, העוסקים בשאלות הקשורות לפעולתו הפנימית של עולם הפנטזיה שלו, הארץ התיכונה.

בראיון שנערך עמו לפני צאת הספר, סיפר הוסטטר כי החל בעבודת העריכה שהובילה לספר זה כמעט לפני 25 שנה, כאשר קיבל צרור צילומים אותם כינה כריסטופר טולקין "מסות פילולוגיות מאוחרות".

 תגובות וביקורות 
שון גנר, נשיא אגודת טולקין הבריטית, כינה את הספר "כרך בלתי-רשמי שלושה-עשר במספר לסדרת ההיסטוריה של הארץ התיכונה".

דאגלס סי. קיין, בביקורת שפורסמה בכתב העת Journal of Tolkien Research, התייחס לדברי טולקין במסה על סיפורי-פיות (On Fairy-Stories) בדבר יצירת "עולם משני" (Secondary World), וכתב כי הספר אכן "מדגים עד כמה 'עמל ומחשבה', 'כישרון מיוחד' ו'סוג של אומנות אלפית'… השקיע טולקין ביצירת עולמו המשני – כמו גם את המלכודות שנוצרו מכך".

עם זאת, לדעת קיין, חלק מהחומר בספר הוא "חוזר על עצמו שלא לצורך, מבלבל ואף סותר את עצמו". הוא גם מבקר את הוסטטר על כך שלדעתו הוא "חורג מתפקידו כעורך", כאשר הוא מציג את החומרים מנקודת ראותו האישית. במיוחד מותח קיין ביקורת על ציטוט חוזר של דברי טולקין שלפיהם שר הטבעות הוא בראש ובראשונה יצירה דתית וקתולית, ציטוט שמופיע הן בתחילת חלק ב והן בנספח הראשון, וטוען כי הוסטטר מרחיב אמירה זו באופן שאינו מתיישב עם גישתו העורכת של כריסטופר טולקין, כאשר הוא משליך ממנה על כל הלגנדריום של טולקין. קיין מכנה זאת "הצהרת כוונות בוטה", ומביא את דבריה של החוקרת ורלין פליגר, שלפיהם יצירתו של טולקין משקפת את שתי פניה של נפשו, וניתן לראותה "גם כקתולית וגם כלא-נוצרית".

בראדלי ג'. בירצר, היסטוריון, כתב בכתב העת National Review כי הכרך החדש "מאשר שטולקין היה גדול יוצרי המיתוס של המאה ה-20, וכי המיתולוגיה שלו תדורג, אם יש צדק בעולם, בשורה אחת עם זו של הומרוס, ורגיליוס ודנטה. כשם שהומרוס העניק לנו תובנות עמוקות על העולם היווני, ורגיליוס על העולם הרומי, ודנטה על ימי הביניים, כך טולקין נתן לנו תובנות עמוקות על העולם המודרני. כל מה שטולקין כתב – חשוב".

הליוס דה רוסאריו מרטינס, בכתב העת Tengwestië, מציין כי הכרך עשיר בפרטים על שפות הארץ התיכונה, חלקם פורסמו כבר בכתבי עת לבלשנות אלפית כגון Parma Eldalamberon ו-Vinyar Tengwar, וחלקם חדשים לגמרי.

 ראו גם 

 ההוביט
 מפלת נומנור
 מפלת גונדולין

 הערות שוליים 

קטגוריה:ג'. ר. ר. טולקין
קטגוריה:שר הטבעות
קטגוריה:שר הטבעות: מקומות
קטגוריה:הארץ התיכונה