ויקטוריה מרינובה

ויקטוריה מרינובה (בבולגרית: Виктория Маринова) נולדה 19 באוגוסט 1988 – 6 באוקטובר 2018) הייתה עיתונאית ומנחת טלוויזיה בולגרייה. היא שימשה כמנהלת אדמיניסטרטיבית וכמנחה בערוץ הטלוויזיה האזורי TVN בעיר רוסה שבבולגריה.

 רקע אישי ומקצועי 
ויקטוריה מרינובה נולדה ב-19 באוגוסט 1988. היא הייתה נשואה לסווילן מקסימוב והותירה אחריה בת אחת. בעת מותה, בתה הייתה כבת שבע.

מרינובה עבדה בטלוויזיה האזורית TVN, הממוקמת ברוסה, העיר החמישית בגודלה בבולגריה השוכנת על גדות נהר הדנובה. במסגרת תפקידה, היא שימשה הן כמנהלת אדמיניסטרטיבית של הערוץ והן כמנחה. עבודה בערוץ אזורי קטן כמו TVN העניקה לה בולטות מקומית, אך גם הדגישה את פגיעותם של עיתונאים שאינם זוכים להגנה של כלי תקשורת גלובליים גדולים.

מרינובה נרצחה באופן אכזרי ב-6 באוקטובר 2018, כשהייתה בת 30, בגלל עצם היותה עיתונאית ותחקירנית. זמן קצר לפני מותה, השיקה מרינובה תוכנית חדשה בשם "דטקטור" (Detector), אשר יועדה לשמש במה לעיתונאות חוקרת עצמאית בנושאי אקטואליה בבולגריה.

 מניע הרצח 
רציחתה עוררה זעקה בינלאומית והפנתה זרקור אל מצב חופש העיתונות והשחיתות המוסדית בבולגריה.

הרצח התרחש ימים ספורים לאחר שמרינובה שידרה את הפרק הראשון והיחיד של תוכניתה החדשה, "דטקטור", שעסקה בחקירת שחיתות נרחבת בכספי האיחוד האירופי בבולגריה (פרשת GPGate). אף על פי שהרשויות הבולגריות, לאחר מעצר הרוצח והרשעתו, קבעו כי מדובר בתקיפה מינית אקראית שלא הייתה קשורה לעבודתה העיתונאית, גורמים בינלאומיים וארגוני עיתונאים הביעו ספקות עמוקים לגבי המניע הרשמי. מרינובה הייתה העיתונאית השלישית שנרצחה במדינות האיחוד האירופי בתוך פחות משנה, לאחר רצח דפני קרואנה גליציה במלטה ויאן קוצ'יאק בסלובקיה.

 הקשר פוליטי: שחיתות וחופש העיתונות בבולגריה 
רצח מרינובה התרחש על רקע דעיכה מתמשכת בחופש העיתונות ורמות שחיתות גבוהות במיוחד בבולגריה. סביבה זו נחשבת למסוכנת לעיתונאים העוסקים בחשיפות נגד גורמים ממשלתיים או עסקיים בעלי עוצמה.

 דירוג חופש העיתונות והשחיתות 
בשנת 2018, בולגריה דורגה במקום ה-111 מתוך 180 מדינות במדד חופש העיתונות העולמי של ארגון "עיתונאים ללא גבולות" (Reporters Without Borders). דירוג זה מיקם אותה במקום האחרון בקרב מדינות האיחוד האירופי. הארגון ציין בדו"חותיו כי קיים מחסור מוחלט בשקיפות בהקצאת כספי האיחוד האירופי לגופי תקשורת מסוימים, דבר המהווה למעשה שוחד שמטרתו לרכך את הסיקור הממשלתי או למנוע פרסום של סיפורים בעייתיים.

באופן מקביל, בולגריה דורגה באופן עקבי במשך שנים כמדינה המושחתת ביותר באיחוד האירופי במדד תפיסת השחיתות (CPI) של ארגון Transparency International. גורמים אלה טענו כי ממשלות בולגריה, ובפרט ממשלות בויקו בוריסוב, הקימו מערכת של חוסר ענישה לפשעי שחיתות ברמה גבוהה וקידמו פטרונות כלפי חברות מקומיות מקורבות.

 פרשת GPGate והשידור האחרון 
הפרק הראשון והאחרון של תוכניתה של מרינובה, "דטקטור", שודר ב-30 בספטמבר 2018, כשבוע לפני רציחתה. בתוכנית התארחו העיתונאים החוקרים דימיטאר סטויאנוב מאתר Bivol.bg הבולגרי ואטילה בירומפרויקט RISE Romania. הריאיון עסק בחקירתם בנושא שחיתות שכונתה בתקשורת "GPGate".

חקירת GPGate התמקדה בטענות על מעילה והונאה של מיליוני אירו מכספי האיחוד האירופי המיועדים לפרויקטים ציבוריים. החקירה חשפה רשת אינטרסים, שמרכזה חברת הבנייה GP Group, שהשתמשה בחברות ייעוץ קשורות כדי להפיץ שוחד ולתפעל מכרזים במימון האיחוד האירופי. לפי הערכות Bivol, ההונאה השפיעה על פרויקטים בשווי מאות מיליוני אירו.

העיתונאים סטויאנוב ובירו, שנחשבו לחוד החנית של עיתונות הנתונים והחקירה בנושא זה, נעצרו על ידי המשטרה הבולגרית זמן קצר לפני שידור התוכנית בעת שניסו למנוע השמדת ראיות בפרשה.

מרינובה, כשהיא בוחרת לארח את העיתונאים הללו ולתת במה אזורית מרכזית לחקירה כה רגישה, נתפסה כמי שלקחה סיכון גבוה באופן מודע. היא עצמה העידה בשידורה על הלחץ הממשלתי והתאגידי על התקשורת בבולגריה ועל הפיכת נושאים רבים ל"טאבו".

 נסיבות הרצח והחקירה 
 הרצח ותגובות ראשוניות 
גופתה של מרינובה נמצאה בצהרי יום שבת, 6 באוקטובר 2018, באזור פארק קשה לגישה ליד גדת נהר הדנובה ברוסה. מרינובה נעדרה לאחר שיצאה לריצת בוקר. ממצאי החקירה הראשוניים של התביעה האזורית העלו כי היא נאנסה, הוכאה באלימות רבה (כולל מכות בראשה שגרמו לפניה להיות בלתי ניתנים לזיהוי), ונחנקה למוות. חפצים אישיים, לרבות הטלפון הנייד שלה ומפתחות הרכב, נעדרו מהזירה.

רצח מרינובה גרר גינויים מיידיים ברחבי העולם ומהלך מהיר של הרשויות הבולגריות. ראש הממשלה בויקו בוריסוב הצהיר כי נאספו ראיות רבות, כולל חומר דנ"א, וכי מציאת הפושע היא "עניין של זמן". שר הפנים הבולגרי, מלאדן מרינוב, הצהיר זמן קצר לאחר מכן כי אין בשלב זה ראיות הקושרות את הרצח לעבודתה של מרינובה.

ההתקפה הברוטלית הביאה לשיח מחודש על הסכנות העומדות בפני עיתונאים, ובמיוחד עיתונאיות חוקרות, באיחוד האירופי. היא הייתה העיתונאית השלישית שנרצחה באיחוד בתוך כשנה:

רצח עיתונאים בולטים באיחוד האירופי (2017–2018)
עיתונאי/תמדינהתאריך הרצחנושאי חקירה מרכזייםדפני קרואנה גליציהמלטהאוקטובר 2017שחיתות שלטונית ופשע מאורגןיאן קוצ'יאק (ושותפתו)סלובקיהפברואר 2018הונאות מס וקשרים פוליטייםויקטוריה מרינובהבולגריהאוקטובר 2018הונאת כספי האיחוד האירופי (GPGate)

 מעצר והרשעת סברין קראסימירוב 
החשוד העיקרי, אזרח בולגרי בשם סברין קראסימירוב, בן 21 שחי ברוסה, נעצר על ידי הרשויות בגרמניה, אליה נמלט, ימים ספורים לאחר הרצח. קראסימירוב הוסגר לבולגריה והוגש נגדו כתב אישום בגין אונס, רצח והריגה בנסיבות מחמירות.

במהלך דיון בבית המשפט ברוסה, קראסימירוב הודה כי תקף את מרינובה, ואמר: "כן, אני אשם, אני מצטער מאוד". הוא טען כי אינו זוכר את כל פרטי התקיפה.

ב-23 באפריל 2019, בית המשפט האזורי ברוסה גזר על סברין קראסימירוב 30 שנות מאסר בגין האונס והרצח. קראסימירוב הודה באשמה בהליך מזורז, מה שסייע לו להימנע מהעונש המקסימלי הקבוע בחוק הבולגרי – מאסר עולם.

 המחלוקת על המניע הרשמי 
החקירה הפלילית הבולגרית סיימה את התיק במסקנה כי קראסימירוב פעל לבדו. התובעים הצהירו במפורש כי מניע הפשע היה מיני והיווה "תקיפה מינית אקראית" (Random Sexual Assault), ללא כל קשר לעבודתה המקצועית של מרינובה כעיתונאית.

 ספקות בקהילת העיתונאים הבינלאומית 
מסקנה זו נתקלה בחוסר אמון נרחב ובביקורת חריפה מצד ארגוני עיתונאים בינלאומיים וגופי חופש העיתונות, שהצביעו על מספר נסיבות מטרידות:

 תזמון: הרצח התרחש שבוע לאחר פרסום חקירה רגישה ביותר הנוגעת לשחיתות בכספי האיחוד האירופי וגורמים פוליטיים ועסקיים בכירים בבולגריה.
 אכזריות: האופי האכזרי במיוחד של הרצח עורר חשד כי הוא נועד לשמש "הוצאה להורג שנועדה לשמש דוגמה ואזהרה" לעיתונאים חוקרים אחרים.
 בקשה לחקירה עצמאית: ארגון OCCRP (פרויקט הדיווח על פשע מאורגן ושחיתות) קרא לאיחוד האירופי לבצע "חקירה/בדיקה עצמאית" של האירוע, והביע דאגה מכך שחקירות כאלה נותרות בידי אותן ממשלות שבהן העיתונאים חוקרים שחיתות.
 לחץ נרטיבי: הביקורת הופנתה כלפי הרשויות הבולגריות על שניסו לנתק במהירות את הקשר לעבודתה. לטענת ארגוני עיתונות, הניסיון לקבוע כי מדובר בפשע אקראי שירת את האינטרסים של גורמי השחיתות בכך שמנע פתיחת חקירה פוליטית רחבה והפיג את הלחץ הבינלאומי.

הסיום המהיר של ההליך הפלילי, על ידי הודאה באשמה שאיפשרה לקראסימירוב להימנע מעונש חמור יותר, סיפק צדק מיידי למשפחה אך חיזק את החשד כי הוא נועד גם לשרת את האינטרס של המערכת הממשלתית לסגור את התיק תחת הנרטיב של "התקיפה האקראית".

 השלכות והשפעה ארוכת טווח 
הרצח של ויקטוריה מרינובה, על אף שיוחס לפשע אקראי, הפך לקטליזטור שהביא לתוצאות משמעותיות בחקירת השחיתות "GPGate". המקרה חשף באופן פומבי את הסכנה הכרוכה בעיתונאות חוקרת בבולגריה וחיזק את הקריאות הבינלאומיות לרפורמה והגנה על עיתונאים.

 תגובת הרשויות לפרשת GPGate 
הלחץ הציבורי הבינלאומי שהופעל בעקבות הרצח אילץ את ממשלת בולגריה לנקוט בצעדים נגד הגורמים המעורבים בפרשת GPGate:
 השעיית חוזים: ראש הממשלה בוריסוב הורה לסוכנות הלאומית לתשתיות כבישים להשעות את כל הפרויקטים הממומנים על ידי האיחוד האירופי שנוהלו על ידי חברת GP Group.
 הקפאת נכסים: משרד התובע הכללי בבולגריה תפס 14 מיליון אירו מחשבונות של חברות וסוחרים שהיו קשורים ל-GP Group.
 חקירת OLAF: הוועדה האירופית הודיעה כי תבקש ממשרד המלחמה בהונאות של האיחוד האירופי (OLAF) לבחון את פרשת GPGate ואת הראיות שנחשפו על ידי העיתונאים.

פעולות אלה, שהגיעו רק לאחר מותה של מרינובה, חיזקו את החשש כי עבודתה הייתה חיונית, וכי הפחד שנוצר על ידי הרצח הוא שהביא להתערבות רשמית משמעותית, וזאת בניגוד גמור לטענה הרשמית שהרצח היה אקראי.

 ההשפעה על חופש העיתונות 
מותה של מרינובה נתפס כאירוע מכונן שהדגיש את ה"אפקט המצנן" (Chilling Effect) על התקשורת החופשית בבולגריה. הניסיון הרשמי לנתק את הרצח מהמקצוע של הנרצחת, על אף הרקע המיידי, נתפס על ידי ארגוני זכויות אדם ככלי להשתקת עיתונאים. כפי שציין נציב זכויות האדם של מועצת אירופה, "יש לעצור את הלחץ והתקיפות על עיתונאים", ונדרש לסיים את תרבות חוסר הענישה בגין פשעים המבוצעים נגד עיתונאים.

הרצח הציב את בולגריה במוקד תשומת הלב הבינלאומית בנוגע למחויבותה של המדינה לשמירה על שלטון החוק ועל חופש הביטוי, אשר הוא זכות יסוד מוכרת.

 קישורים חיצוניים 


 "אנחנו מזועזעים": עיתונאית חוקרת נרצחה באכזריות בבולגריה, חדשות ערוץ 13, 8 באוקטובר 2018



 הערות שוליים 

קטגוריה:עיתונאיות חוקרות
קטגוריה:עיתונאים חוקרים
קטגוריה:עיתונאים שנהרגו במסגרת עבודתם
קטגוריה:עיתונאים בולגרים
קטגוריה:עיתונאיות בולגריות
קטגוריה:בולגריות שנולדו ב-1988
קטגוריה:בולגרים שנולדו ב-1988
קטגוריה:נפטרות ב-2008
מה