אברהם אנהורי

הרב אברהם אנהורי (סביבות ה'תק"ל, 1770 - כ"ד בטבת ה'תקצ"ז, 1 בינואר 1837) היה פוסק הלכה, דיין ברבאט ואב בית הדין ורבה הספרדי של צפת במאה ה-19, נספה ברעש האדמה הגדול בצפת.

 קורותיו 
נראה שנולד ברבאט ולמד בישיבות העיר.אין לבלבלו עם חכם אחר רבי אברהם אנהורי שפעל כסופר בית הדין בטיטואן. מדובר על שני אישים שונים. רבי אברהם אנהורי פעל כסופר בטיטואן גם בשנת תרי"א, ראו באתר בידספירט. ואילו רבי אברהם האמור כאן נפטר כבר בשנת תקצ"ז.

הקישור בין הדיין מרבאט לבין אב בית הדין בצפת, הוא א) ע"פ השוואת החתימות: ראו חתימתו ברבאט בספר תקנות חכמי מכנאס ח"ב עמ' תשסט, והשוו: חתימתו בצפת באתר בידספריט. ב) ע"פ כת"י הספרייה הלאומית, Ms. Heb. 8°1621 ומבואר שם שמשפחתו מרבאט. ושם בסמוך בנו מזכיר שאביו רבי אברהם נספה ברעידת האדמה בצפת והיה אב"ד העיר. נשא את שמחה. בשנת תקע"זראו: תקנות חכמי מכנאס חלק א נספח ב לתקנה כט. ותקע"ח נמצאהו דיין ברבאט לצד הרב ראובן בן קיקי והרב יוסף עלון.ראו: תשובות חכמי מראכש סימן קח. מדובר ברבי ראובן בן קיקי שנפטר בחורף תקפ"ב (מן הגנזים יח, עמ' צז). ולא ברבי ראובן בן קיקי שעלה לא"י בשנת תרי"ח. בתקופה זו התכתב בהלכה עם רבי רפאל בירדוגו רבה של מקנס,ראו: 'דובב שפתי ישנים' סימן ב בתוך: מגן דוד לר"ד צבאח. ועם דייני מרקש - רבי שלמה אסבאג, רבי משה אסבאג ורבי שלמה אוזנקוט.

נראה שבהמשך עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. החל משנת ה'תקפ"ו, שימש כאב בית הדין הספרדי של צפת לצד הדיינים: רבי חיים יוסף הצרפתי ורבי נסים זרחיה אזולאי.יהודי המזרח בא"י ח"ב עמ' 112. באותם הימים, רבי אברהם חיים אדאדי שימש את הרב אברהם אנהורי,ראו: ויקרא אברהם (אדאדי) אה"ע ה. בפרט בהלכות גיטין.פתיחה ל'שדה מגרש' בתוך 'ויקרא אברהם' לר"א אדאדי. ושם דף צה אות ט. 

בשנת תקצ"ה, שלח איגרת עזרה לקהילת קרפנטראץ שבפרובנס, כשהוא מדווח על הפרעות שחוללו הערבים המקומיים ביהודי צפת, שכלל הריגת נפשות, בזיזת ממון, שריפת בתי כנסת ובתי מדרש, ספרי תורה, תפילין ומזוזות. יחד עמו חתמו שבעה רבני צפת מקהילת הספרדים.ראו: בן צבי, ספונות ו, עמ' שפט-שצ.

כמו כן הוא מדווח על יחסי ידידות ואחווה בין קהילת האשכנזים-פרושים, וקהילת האשכנזים-חסידים וקהילת הספרדים בעיר.ראו: קובץ 'ישראל' [הסתדרות הרבנים באמריקה, תש"י], עמ' 140.

 פטירתו 
נספה יחד עם אשתו, בנו ובתו ברעידת האדמה בצפת אדמה בטבת תקצ"ז יחד עם שני חביריו הדיינים רבי חיים יוסף הצרפתי ורבי נסים זרחיה אזולאי. שמועות פטירתו והספדים הגיעו למרוקו,ראו: מן הגנזים יח, עמ' צט.  איטליה,ראו: רא"ב פיפיראנו, קול עגב דף עו עמוד ב-[סימן פא].  ואיזמיר.ראו: כיסא שלמה (חכים) דרוש ו.  בנו רבי חיים יאודה אנהורי נפצע ברעידת האדמה, אך ניצל בסופו של דבר, ודרש על פטירת אביו בעיירה דיר אל-קאמר בלבנון. לימים נשא רבי חיים את בתו של רבי אברהם חיים אדאדי.ראו בכתב יד שו"ת הרא"ש הספרייה הלאומית בסופו.

 יצירתו 
 תשובות ופסקי דין - מהם נדפסו בספרי חכמי דורו, ומהם נותרו בכתבי יד.
 חדושים על הרמב"ם - בכתב יד.בכתב יד הספרייה הלאומית מצויים חדושים על הל' מגילה להרמב"ם. וכן חדושים על הש"ס וקצת תשובות שהשיב. 
 חדושים על הש"ס - בכתב יד.

 הערות שוליים 

קטגוריה:צפת: רבנים ראשיים
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:רבאט: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:נספים ברעידת האדמה בצפת (1837)