אלכסנדר אדמונד בקרל

אלכסנדר אדמונד בקרל (בצרפתית: Alexandre Edmond Becquerel; 24 במרץ 1820 – 11 במאי 1891) היה מדען פיזיקה צרפתי שחקר את תחום האור וצילום בצבע ולזכותו נרשם גילוי האפקט הפוטו-וולטאי.

בקרל היה בן למשפחת מדענים שכוללת, בין השאר, את אביו אנטואן סזאר בקרל, אחיו, לואי אלפרד בקרל ואת בנו, זוכה פרס נובל לפיזיקה, אנרי בקרל.

בנוסף למחקריו שימש בקרל כנשיא האקדמיה הצרפתית למדעים.

 ביוגרפיה 
 שנים ראשונות 
בקרל נולד ב-1820 בפריז, צרפת כאחד משלושת ילדיהם של אנטואן סזאר בקרל ואיימה ססיל אן (Aimée Cécile Anne) לבית דארלוי (Darlui). למד בנעוריו בתיכון בפריז וב-1838, לאחר השלמת לימודיו התקבל ללימודים באוניברסיטת אקול נורמל סופרייר, שהייתה חלק מאוניברסיטת פריז למדעים ואמנויות.

לאחר פחות משנת לימודים החליט בקרל לפרוש מהאוניברסיטה והחל לסייע לאביו במחקריו.

 קריירה מדעית 
ב-1939 דווח בקרל, במהלך ניסוייו, על מה שנחשב לגילוי האפקט הפוטו-וולטאי כשהשתמש בתא אלקטרוכימי. הוא הסביר את גילויו בכתב העט "דוחות שבועיים של מושבי האקדמיה למדעים" : "יצירת זרם חשמלי כאשר שתי פלטות פלטינה או זהב שקועות בתמיסה חומצית, נייטרלית או בסיסית נחשפות בצורה לא אחידה לקרינת השמש". במחקרו זה נחשב בקרל לאחד מחלוצי פיתוח התאים הפוטו וולטאים.

ב-1940 הוענק לו תואר ד"ר למדעים.

בשנים הבאות התמקדו מחקריו של בקרל בתחומי הפוספורסצנציה והספקטרוסקופיה. במסגרת מחקריו הצליח בקרל לצלם תמונה של הספקטרום ובכך נחשב לראשון שיצר צילום בצבע. מאחר שהפילם עליו יצר בקרל את הצילום רגיש לאור הוא מוחזק מאז בחושך, דבר שהקשה על חוקרים מאוחרים יותר לחקור את התמונה.

ב-1852 מונה למרצה ב ובהמשך מונה למשרת פרופסור במוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע ובכך הלך בעקבות אביו.

בשנים אלו שינה כוון וחקר את תופעת המגנטיות ואת ההולכה הטרמית בגזים. ב-1853 גילה את תופעת הפליטה התרמיונית.

ב-1863 התקבל כחבר ל.

ב-1868, עם הקמתה של אוניברסיטת אקול פראטיק דה אוטז אטיד בפריז, מונה לראש מעבדת המחקר לפיזיקה במוסד זה.

ב-1880 נבחר לנשיא האקדמיה הצרפתית למדעים וב-1884 נבחר לנשיא "החברה לעידוד התעשייה הלאומית" .

ב-1886 התקבל כחבר ב שמקום מושבה בסטוקהולם.

ב-1888 התקבל כחבר "זר" ל שמקום מושבה בלונדון.

 משפחתו 
בקרל נישא ב-1851 לאורלי קנר (Aurélie Quénard 1890-1829) ולזוג נולדו שני ילדים: אנרי בקרל, שזכה בפרס נובל לפיזיקה על חקר הרדיואקטיביות, ואנדרה פול בקרל.

נכדו האחד, ז'אן בקרל  (בנו של אנרי) היה גם הוא מדען פיזיקה בעוד שנכד שני, פול בקרל  (בנו של אנדרה פול) היה פרופסור לבוטניקה.

אדמונד בקרל נפטר בפריז ב-1891 לאחר שלקה בדלקת ריאות.

 אותות הערכה 
 50px אות "מפקד" בלגיון הכבוד
 ב-1989 נוסד, על ידי הנציבות האירופית, "פרס בקרל"  על שמו המוענק כל שנה להישגים מדעיים, טכניים או ניהוליים בתחום האנרגיה הסולארית הפוטו-וולטאית.
 ב-2020, לציון 200 שנה להולדתו של בקרל, נערך במרסיי כינוס של מומחים בתחום התאים הפוטו-וולטאים.

 כתביו 
 ספרים 
 Antoine Becquerel et Edmond Becquerel, Éléments de physique terrestre et de météorologie, Firmin Didot frères, 1847
 Antoine Becquerel et Edmond Becquerel, Traité d'électricité et de magnétisme, et des applications de ces sciences à la chimie, à la physiologie et aux arts, Firmin Didot frères, 1855-1856. 3 Tomes
 Antoine Becquerel et Edmond Becquerel, Résumé de l'histoire de l'électricité et du magnétisme, et des applications de ces sciences à la chimie, aux sciences naturelles et aux arts, Firmin Didot frères, 1858
 Edmond Becquerel, La lumière, ses causes et ses effets, 1867. 2 Tomes

 פרסומים 
 Mémoire sur les effets électriques produits sous l'influence des rayons solaires, 1839
 De la préparation et de la composition des sulfures métalliques, 1840. Thèse de chimie présentée à la faculté des sciences de Paris. 40 p
 Des effets chimiques et électriques produits sous l'influence de la lumière solaire, 1840. Thèse de physique présentée à la faculté des sciences de Paris. 49p
 Mémoire sur l'analyse de la lumière émise par les composés d'uranium phosphorescents, lu dans la séance du 5 août 1872, dans "Mémoires de l'Académie des sciences de l'Institut de France", Gauthier-Villars, Paris, 1878, tome 40, p. 1-40

 ראו גם 
 אנטואן סזאר בקרל
 אנרי בקרל

 לקריאה נוספת 
 R. Williams (1960). "Becquerel Photovoltaic Effect in Binary Compounds". The Journal of Chemical Physics. 32 (5): 1505–1514.
 Loïc Barbo, Les Becquerel : une dynastie de scientifiques, Paris, Belin, coll. « Les génies de la science » (no 9), 2003, 142 p. ()
 Christian Labrousse et Jean-Pierre Poirier, La science en France : dictionnaire biographique des scientifiques français de l'an mille à nos jours, Paris, Jean-Cyrille Godefroy, 2017, 1494 p. (), entrée « Becquerel, Alexandre Edmond », p. 110.
 Christine Blondel, « Becquerel, Edmond (1820-1891) », dans Claudine Fontanon et André Grelon (dir. et introd.) (préf. de Guy Fleury), Les professeurs du Conservatoire national des arts et métiers : dictionnaire biographique, 1794-1955, t. Ier : A-K, Paris, INRP et Cnam, coll. « Histoire biographique de l'enseignement » (no 19), 1994, 1re éd., 1 vol., 752, ill. et portr., 25 cm, rel. (), p. 168-182
 Philippe Jaussaud, « Becquerel Alexandre, Edmond », dans Philippe Jaussaud et Édouard-Raoul Brygoo (dir.), Du jardin au Muséum : en 516 biographies, Paris, Muséum national d'histoire naturelle, coll. « Publications scientifiques du Muséum / Archives » (no 7), déc. 2004, 1re éd., 1 vol., 630, ill., 17 × 24 cm, br. (), p. 58-60

 קישורים חיצוניים 


 ברטרן לבדרין, אדמונד בקרל והצילום, באתר hal.science, 5 בנובמבר 2020
 אלכסנדר אדמונד בקרל, באתר micro.magnet.fsu.edu
 תמונות של אדמונד בקרל, באתר gettyimages.com
 אדמונד בקרל, באתר encyclopedia.com

 הערות שוליים 

קטגוריה:פיזיקאים צרפתים
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית למדעים
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:עמיתים זרים בחברה המלכותית
קטגוריה:פריז: אישים
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1820
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1891