פיגוע הירי בגראץ

ב־10 ביוני 2025, בשעה 09:57 לפי שעון מרכז אירופה (CEST), התרחש פיגוע ירי המוני בבית הספר הפדרלי העל־תיכוני שבעיר גראץ, אוסטריה.

המשטרה אישרה כי היורה רצח עשרה בני אדם ופצע אחד־עשר נוספים. היורה נמצא ללא רוח חיים בשירותי בית הספר לאחר שירה בעצמו, וזוהה כבן 21, תלמיד לשעבר במוסד.

 הירי 
בסביבות השעה 9:43 בבוקר, זז Seven of the victims were female (including the teacher that was killed) נכנס היורה לבית הספר BORG Dreierschützengasse, בית ספר פדרלי על־תיכוני (Bundesoberstufenrealgymnasium) הממוקם ברחוב Dreierschützengasse, שבשכונת לנד בעיר גראץ. באותה עת שהו בבניין בין 350 ל־400 איש, ונערכו בו בחינות הבגרות האוסטריות (Matura).

היורה נכנס לשירותים בקומה השלישית של בית הספר, שם התחמש באקדח וברובה ציד מקוצר מדגם over/under, אשר הוברחו לתוך הבניין בתוך תרמיל גב. הוא חבש משקפי ירי, אוזניות מגן, וחגר חגורת נשק שעליה סכין ציד. היריות הראשונות נורו בשעה 9:57 לכיתה של תלמידי כיתה ה' בקומה השנייה. לאחר מכן עלה היורה בחזרה לקומה השלישית, שם פרץ לכיתה ז' לאחר שירה במנעול דחף את הדלת, ופתח באש לתוך הכיתה.

בשעה 10:07 שב היורה לחדר השירותים שבאותה קומה, שם ירה בעצמו בתא השירותים באמצעות האקדח. אירוע הירי נמשך שבע דקות, ובמהלכו נורו כ־40 יריות בסך הכול.

כוחות החירום הגיעו למקום בתוך שש דקות מהקריאה שנמסרה בשעה 10:06. המשטרה שלחה בסך הכול כ־300 שוטרים, בהם כוחות סיור רגילים, יחידת לוחמה טקטית Einsatzkommando Cobra, וכן 160 אנשי רפואה וחילוץ – פרמדיקים וכבאים. כל ההרוגים, לרבות היורה, אותרו ואומתו עד השעה 10:13. פינוי המבנה הושלם בתוך 17 דקות מהגעת צוותי החירום, והמצב הוגדר כנתון בשליטה עד השעה 10:28. התרעת חירום הופעלה בבתי החולים הסמוכים.

 הקורבנות 
בין ההרוגים נמנו תשעה תלמידים ומורה אחת, שנפטרה מאוחר יותר בבית החולים. שבע מהקורבנות היו נשים (ובהן המורה) ושלושה היו גברים. תשעת התלמידים שנהרגו היו בגילאי 14 עד 17. ראשת עיריית גראץ, אלקה קאר, אישרה כי היורה נמנה עם ההרוגים. אדם אחד נהרג מחוץ למבנה בית הספר.

בסך הכול טופלו שלושים נפגעים בבתי חולים ברחבי גראץ, מתוכם שנים־עשר סבלו מפצעי ירי. היכל הלמוט־ליסט הסמוך הוסב למרכז מיון חירום עבור הפצועים. חמישה מהפצועים הוגדרו במצב קשה, ושני מבוגרים היו בסכנת חיים. מורה בת 59 נפטרה כעבור שמונה שעות בבית החולים האוניברסיטאי של גראץ (Universitätsklinikum Graz). ביום שלמחרת דווח כי מצבם של שאר הפצועים, בגילאי 15 עד 27, התייצב.

תשעה מבין ההרוגים היו אזרחי אוסטריה, ובכללם אחד בעל אזרחות כפולה צרפתית, ואחד מההרוגים היה אזרח פולין. שניים מההרוגים ונפגע אחד נוסף היו ממוצא בוסני, ואחד מהתלמידים שנהרגו היה ממוצא אלבני מקוסובו. שניים מהפצועים היו אזרחי רומניה, ואחד מהפצועים היה אזרח איראן.

 המבצע 
היורה זוהה כארתור א., אזרח אוסטרי בן 21, תושב קלסדורף שליד גראץ, ולמד בעבר בבית הספר שבו התרחש הירי. הוא נאלץ לחזור על שנת הלימודים השישית ועזב את בית הספר בשנת 2022 מבלי לסיים את לימודיו. חלק מהירי התרחש בכיתה שבה למד בעבר. אמו בעלת אזרחות אוסטרית ואביו ממוצא ארמני. בעת האירוע היה מובטל, ולא התקבל לשירות בצבא אוסטריה לאחר שהוגדר כ"בלתי כשיר נפשית" לשירות. בזמן הירי התגורר בדירה יחד עם אמו.

היורה החזיק כחוק בשני כלי הנשק ששימשו אותו באירוע, באמצעות רישיון להחזקת נשק חם (Waffenbesitzkarte), שהונפק לו באפריל 2025. עם זאת, לא היה ברשותו רישיון לנשיאת נשק (Waffenpass). האקדח החצי־אוטומטי מדגם גלוֹק נרכש במאי, ימים ספורים לפני הירי, ואילו רובה הציד היה ברשותו מאז אפריל. ליורה לא היה רישום פלילי קודם. זמן קצר לאחר הירי דווח בתקשורת כי היורה תיאר את עצמו כ"קורבן בריונות", בהתבסס על "דיווחים לא מאומתים" שפורסמו בעיתון Kronen Zeitung, אשר שיער כי המניע לירי היה נקמה. כתב ORF, פטר אונגר, ציין כי הטענה מקורה ברשתות החברתיות ולא אומתה על ידי המשטרה. היורה הכיר את אחת התלמידות שנהרגו, שהייתה שכנתו המתגוררת בקומה מעליו, וכן את המורה שנהרגה. שר הפנים האוסטרי, גראהרד קרנר, מסר כי חקירת המשטרה עודנה מתנהלת, וכי פרטים הנוגעים למניע הם בגדר השערות בלבד.

במהלך חיפוש בדירתו של החשוד באותו אחר הצהריים, מצאה המשטרה מכתב התאבדות, אך תוכנו לא פורסם מיד. בעיתון Kronen Zeitung דווח כי המכתב כלל אזכור של בריונות, אך סוכנויות חדשות אחרות ציינו כי מדובר בדיווח לא מאומת. מנכ"ל המנהל הכללי לביטחון הציבורי באוסטריה, פרנץ רוף, מסר כי המכתב היה מכתב פרידה שהופנה להוריו, ולא כלל הסבר למניע הירי.

במהלך החיפוש נמצאה גם מטען צינור, וכן הודעת וידאו שנשלחה לאמו של היורה לפני האירוע. בסרטון הצהיר היורה על כוונתו לבצע את המתקפה בבית הספר שבו למד בעבר. אמו צפתה בסרטון 24 דקות לאחר שהועלה, ומיד פנתה למשטרה. אך בשלב זה הירי כבר החל.

מסמכים נוספים שנמצאו הצביעו על כך שהיורה תכנן במקור להפעיל מטען נפץ, אך זנח את הרעיון בשלב מסוים. מהמסמכים עלה גם כי תכנן במכוון לתקוף את הקומה השנייה והשלישית של בית הספר.

חשבון ברשת חברתית שיוחס ליורה כלל תמונות של כלי הנשק ששימשו אותו במהלך הירי, וכן תמונות של אריק האריס ודילן קלבלד — מבצעי טבח התלמידים בתיכון קולומביין בשנת 1999 — שבתמונותיהם השתמש גם כתמונות פרופיל.

 השלכות 
ממוזער|כריסטיאן שטוקר, אנדראס בבלר, ביט מיינל-רייזינגר, כריסטוף וידרקהר וגרהרד קרנר בטקס האזכרה בקתדרלת גראץ בערב 10 ביוני
אירוע הירי נחשב לרצח הקטלני ביותר בהיסטוריה המודרנית של אוסטריה. טקס לזכר הקורבנות נערך בקתדרלת גראץ בערב 10 ביוני, ובמקביל הוקם אתר הנצחה מאולתר מול בניין עיריית גראץ. דקת דומייה לזכר הקורבנות התקיימה ברחבי אוסטריה ב-11 ביוני.

שמו של היורה פורסם בתחילה כ"ארתור א'", ובעקבות כך הופצו ברשת תמונות של אדם אחר, שאינו קשור לאירוע – תושב שטיריה בעל שם דומה, גיל דומה ומוצא דומה. התמונות פורסמו לאחר שהועלו לפלטפורמה אינטרנטית צרפתית. בעקבות הפרסום התפתחה ברשת מתקפת שנאה מקוונת נגד אותו אדם ומשפחתו, והוא פנה לרשות השידור האוסטרית ORF בבקשת עזרה.

ביקורת הופנתה כלפי העיתונים Kronen Zeitung ו־Oe24 על פרסום מידע לא מאומת בנוגע לירי ועל סיקור שנחשב סנסציונליסטי. מידע שגוי ותיאוריות קונספירציה הופצו גם על ידי כלי תקשורת מהימין הקיצוני, כגון Exxpress ו־AUF1, שכללו טענות שקריות שלפיהן היורה היה מהגר וכי מדובר היה בחלק מ"אג'נדה גלובליסטית".

ב־11 ביוני נשלחו מספר איומים בדואר האלקטרוני אודות צפי להפעלת מטעני נפץ. ההודעות נשלחו למספר בתי ספר ותחנות רכבת ברחבי אוסטריה, ובהם גם בית ספר תיכון נוסף וגן ילדים בעיר גראץ. בעקבות זאת הוזעקו כוחות המשטרה לצורכי אבטחה. איומים דומים התקבלו גם לפני אירוע הירי, והמשטרה פתחה בחקירה על אפשרות של ניסיון לבצע פשע חיקוי. ב־12 ביוני פונו שלושה בתי ספר בעיירה שטיינץ בשל איומים על מתקפה דומה.

 תגובות 
ב־10 ביוני ביטל הקנצלר כריסטיאן שטוקר (ÖVP) את כל פגישותיו ונסע לגראץ יחד עם שר הפנים גראהרד קרנר (ÖVP) לצורך תיאום תגובת הממשלה לאירוע. במסיבת עיתונאים נשאו דברים יחד עם שר החינוך כריסטוף וידרקֵר (NEOS), מושל שטיריה מריו קונאזק (FPÖ) וראשת עיריית גראץ אלקה קאר (KPÖ). שטוקר הכריז על שלושה ימי אבל לאומיים שהחלו ב־11 ביוני 2025.

שר החינוך וידרקֵר הודיע כי בית הספר יישאר סגור עד להודעה חדשה. תלמידי בית הספר הופנו למרפאה ציבורית סמוכה לצורך קבלת טיפול פסיכולוגי. ב־11 ביוני קראה ראשת עיריית גראץ, אלקה קאר, מטעם מפלגת השמאל הקומוניסטית (KPÖ), לאסור על החזקה פרטית של אקדחים באוסטריה, וכן לשנות בהתאם את חוק כלי הירייה. זמן קצר לאחר מכן הביעה גם מפלגת הירוקים האוסטרית את תמיכתה ביוזמה. נשיא אוסטריה, אלכסנדר ואן דר בלן, הביע תמיכה בבחינה מחודשת של חוק הנשק הקיים ובביצוע שיפורים שימנעו אירועים דומים לזה שהתרחש בגראץ. מנגד, המפלגה הימנית־קיצונית FPÖ התנגדה באופן נחרץ לאיסור על החזקה פרטית של כלי ירייה, וטענה כי החוק הנוכחי כבר נחשב מחמיר. המפלגות הממשלתיות המרכזיות – ÖVP, SPÖ ו־NEOS – לא הביעו עמדה בנושא, בשל תקופת האבל הלאומית. כל חמש המפלגות המרכזיות באוסטריה דחו את כנסי המפלגה שתוכננו להיערך בשטיריה, כאות כבוד לזכר הקורבנות.

ב־10 ביוני הודיעה נבחרת אוסטריה בכדורגל כי שחקניה יענדו סרטים שחורים על זרועם במהלך משחק מוקדמות גביע העולם נגד סן מרינו, שעתיד היה להתקיים באותו ערב.

 ראו גם 
 פיגועי הירי בטולוז ומונטובאן (2012)
 פיגוע הדקירה בבית הספר טרולהטן ב-2015
 פיגוע הדקירה בבית הספר במאלמו ב-2022
 הפיגוע במרכול היהודי בפריז

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:פעולות טרור ב-2025
קטגוריה:התקפות על בתי ספר
קטגוריה:פשע באוסטריה
קטגוריה:ירי המוני
קטגוריה:רצח ילדים
קטגוריה:פיגועי ירי
קטגוריה:2025 באירופה