מדד הפיצה

מדד הפיצה (באנגלית: Pizza Meter) מתייחס להיקף משלוחי הפיצה אל משרדי הממשל הפדרלי בארצות הברית, כמו הבית הלבן או הפנטגון. מקובל להאמין שזינוק דרמטי במדד הפיצה מעיד על אירועים מדיניים או ביטחוניים גדולים בזירה הבין-לאומית. המושג מבוסס על תצפיות אמפיריות והוזכר במספר כלי תקשורת כמנבא אפשרי למשבר או למבצע צבאי.

המדד ככלל הוא חלק ממערך של שיטות מודיעין לא קונבנציונליות, המקובצות למספר תת-קטגוריות של מודיעין ממקורות גלויים (OSINT).

 התפתחות המדד 
הרעיון שעלייה בהזמנות של מגשי פיצה יכולה להצביע על פעילות ממשלתית משמעותית, עלה לראשונה במהלך המלחמה הקרה, כאשר כמויות גדולות של משלוחי פיצה למתקנים מרכזיים כמו סוכנות הביון המרכזית (CIA) ומחלקת המדינה האמריקאית נצפו במקביל לתקופות בהן התחוללו משברים בינלאומיים. קיימת הנחה כי פקידים סובייטים עקבו אחר הנתון הזה כאינדיקטור לתנועות אסטרטגיות של ארצות הברית.

תופעה זו תוארה בפירוט על ידי מארק מ. לוונטל, מומחה למודיעין וביטחון לאומי, בספרו מודיעין: מסודות הפוליטיקה. לוונטל מציג את המונח 'PIZZINT' (מודיעין פיצה), במסגרת הרחבה יותר של 'OSINT' (מודיעין ממקורות גלויים), המתייחס לניתוח מידע הזמין לציבור לצרכים מודיעיניים.

 מקור המונח 
פרנק מיקס, הבעלים של הזיכיון של דומינו'ס פיצה בוושינגטון הבירה, עם 45 מסעדות, החל להבחין בעלייה בהזמנות פיצה ממשרדי ממשל בארצות הברית מעט לפני פרסום הודעות חשובות מהבית הלבן ופרסם את העובדה הזו. הציבור כינה את התופעה "מדד הפיצה", אם כי זמן קצר לאחר פרסום המידע, משרדי הממשלה הפסיקו לקנות פיצות בדומינו'ס בוושינגטון הבירה, והחלו להזמין פיצה בזמנים נפרדים או בפיצריות שונות. עם זאת, מדדי פיצה שונים התפתחו ברשתות החברתיות והם עוקבים אחרי פיצריות נוספות בסמיכות למשרדי ממשל.

 דוגמאות 
זמן קצר לפני מבצע זעם דחוף ב-1983 והפלישה האמריקאית לפנמה ב-1989, משלוחי הפיצה של דומינו'ס גדלו באופן דרמטי והמשלוחים שבוצעו על ידי דומינו'ס ממש לפני הפלישה לפנמה בפרט גדלו ב-25%.

בליל 1 באוגוסט 1990, ערב הפלישה לכווית, נפגשו אנשי צבא בפנטגון כדי לדון בהתפתחויות במזרח התיכון. מכיוון שהם תכננו להישאר ערים כל הלילה, הם הזמינו יותר פיצות מהרגיל בדומינו'ס. בסך הכל, 15 משלוחי פיצה של דומינו'ס בוצעו באותו לילה, ו-101 משלוחי פיצה בוצעו במהלך השבוע שקדם לפלישה. באותו יום, בין השעות 20:00 ל-2:00 לפנות בוקר, נשלחו לבית הלבן חמישים וחמש פיצות, הרבה יותר ממה שהוזמנו בדרך כלל.

ב-21 באוגוסט 1991 הועבר מספר שיא של פיצות לפנטגון ולבית הלבן, בעיצומו של ניסיון הפיכה בברית המועצות. תקרית זו עלתה על השיא הקודם במהלך הפלישה לכווית, מה שמרמז על כך שהגידול בהזמנות הפיצה עשוי לשקף מוכנות לניהול משבר.

ב-17 בנובמבר 1995 התרחשה תופעה הידועה בשם "ליל פיצה", ששנים לאחר מכן הובילה לפרשת מוניקה לווינסקי.

ב-13 באפריל 2024 שיגרה איראן מתקפת מל"טים וטילים על ישראל, בתגובה לתקיפה ישראלית על נספח של הקונסוליה האיראנית בסוריה ב-1 באפריל. באותו לילה נרשמה עלייה נדירה בהזמנות פיצה בארצות הברית, במיוחד ברשתות הממוקמות ליד מטות ממשלתיים מרכזיים כמו הפנטגון והבית הלבן.

 השפעה 
מספר מאמרים בתקשורת התייחסו ל"מדד הפיצה" כמכשיר שימושי לחיזוי משברים. לדיווחים בעיתונים המציינים את הקשר בין הזמנות פיצה לאירועי משבר הייתה השפעה תרבותית ותפעולית בתוך סוכנויות ממשלתיות. לדוגמה, הפנטגון שינה את אפשרויות המזון הפנימיות שלו כך שיכללו רשתות מזון מהיר המסוגלות להציע שירות בשעות ממושכות, בתגובה לצורך במזון זמין במצבי חירום ליליים.

זנוביה הומאן, חוקרת בכירה במרכז למחקרי מדע וביטחון במכללת קינגס בלונדון, טוענת כי "הנטייה הבסיסית שלי היא להיות ספקנית, כי זה נשמע כמו מקרה של הטיה. אני לא אומרת שהם טועים, אבל אני רוצה לראות הרבה יותר נתונים. מתי עוד מתרחשות עליות? כמה פעמים אין להן שום קשר לגאופוליטיקה? אני לא נגד 'מודיעין מהכורסה' בכללו, אבל זו אחת הסיבות לכך שאנחנו מקדישים יחידת למידה שלמה בתואר השני לזה בקינגס – אתה כן צריך לעשות את זה נכון כדי להימנע מדיסאינפורמציה ומיסאינפורמציה".

בעקבות מדד הפיצה הוצעו מדדים נוספים דומים, ובהם מדד בית הוופל, מדד אחר שהוצע מתבסס על ארוחות הכוללות לובסטרים ומוגשות לחיילים אמריקאים שמשתפים תיעוד של הארוחות ברשתות החברתיות, משום שארוחות יוקרה ניתנות לחיילים רק ערב מבצע צבאי משמעותי.

 קישורים חיצוניים 
 עמוד המעקב ברשת X אחרי מדד הפיצה העדכני

 הערות שוליים 

קטגוריה:ריגול בארצות הברית
קטגוריה:מדדים
קטגוריה:פיצה