המשבר הכלכלי בפקיסטן (2022–2024)

פקיסטן חוותה משבר כלכלי חריף על רקע המהומות הפוליטיות בפקיסטן 2022–2023, אשר הוביל לעלייה חדה במחירי המזון, הדלק והגז. נכון ל-1 באפריל 2025, שיעור האינפלציה במדינה עמד על 0.7% – הנתון הנמוך ביותר מזה שלושה עשורים.

הפלישה הרוסית לאוקראינה תרמה לעליית מחירי האנרגיה ברחבי העולם. בפקיסטן, הסתמכות גוברת על הלוואות חיצוניות העלתה את החשש לחדלות פירעון, מה שהוביל לפיחות בערך המטבע המקומי ולהתייקרות היבוא. ביוני 2022 נרשם שיא באינפלציה, לצד זינוק במחירי המזון.

גורמים מבניים כגון ניהול לקוי ותפוקה לנפש נמוכה בהשוואה למדינות מתפתחות נוספות תרמו למשבר במאזן התשלומים, שבא לידי ביטוי בקושי לצבור יתרות מטבע חוץ לצורך מימון היבוא. המשבר נחשב לאחד החמורים ביותר שפקיסטן חוותה מאז קבלת עצמאותה ב-1947.

במהלך 2024 ו-2025 נרשמו סימני התאוששות איטית. נכון למרץ 2025, שיעור האינפלציה השנתי ירד ל-1.5% – הרמה הנמוכה ביותר מזה עשור. הירידה יוחסה לאפקט בסיס גבוה, לירידת מחירי סחורות ואנרגיה עולמיים, ליציבות בשער החליפין ולמדיניות מוניטרית מצמצמת.

ב-10 ביוני 2025 הציג שר האוצר מוחמד אורנגזב את הסקירה הכלכלית לשנים 2024–2025, שבה תיאר התאוששות הדרגתית לנוכח אתגרים מבניים נמשכים. לפי הדו"ח, התוצר המקומי הגולמי של פקיסטן התכווץ ב-2023 בשיעור של 0.2%, אך צמח ב-2024 בשיעור של 2.5%, עם תחזית של 2.7% לשנת 2025 ו-4.2% לשנה הפיסקלית שלאחר מכן. אורנגזב הדגיש את הצורך בצמיחה יציבה לאורך זמן כדי להימנע מתנודתיות כלכלית.

למרות השיפור היחסי, פקיסטן נותרה בהתמודדות עם משבר כלכלי עמוק. בין האתגרים המרכזיים נכללים חוב ציבורי גבוה, ריביות גבוהות (11% נכון ל-2025, לעומת 22% בשיא המשבר), ותלות נמשכת במימון חיצוני. יחס החוב לתוצר ירד מ-68% ל-65%.

האינפלציה ירדה מיותר מ-29% בשנת 2023 ל-4.6% בשנת 2025. יתרות מטבע החוץ עלו לרמה של 9.4 מיליארד דולר ביוני 2024, לעומת רמה של כיסוי יבוא לשבועיים בלבד בשיא המשבר.

במהלך התקופה שבין יולי 2024 לאפריל 2025 נרשמה עלייה של 30.9% בהעברות כספים מחו"ל, אשר תרמה לעודף נדיר בחשבון השוטף.

 רקע 
שמאל|ממוזער|150x150px|התפתחות התמ"ג לנפש בהודו, פקיסטן ובנגלדש עד 2018

המומחה האסטרטגי ההודי סושאנט סארין טען כי פקיסטן הכפילה את חובה הלאומי כמעט אחת לחמש שנים במהלך רבע המאה האחרונה. החוב גדל בקצב ממוצע של כ-14% בשנה, בעוד התמ"ג צמח בקצב של כ-3% בלבד. כתוצאה מכך, נוצר נטל חוב בלתי בר קיימא. בין 2022 ל-2023 עלו התחייבויות שירות החוב לסך של 5.2 טריליון רופי – סכום שעלה על סך כל הכנסות הממשלה הפדרלית של פקיסטן.

ב-2022, פקיסטן ניצבה מול שלושה משברים מקבילים: אי יציבות פוליטית, משבר כלכלי, ושיטפונות רחבי היקף. מבחינה כלכלית, המדינה התמודדה עם אינפלציה גבוהה, פיחות חריף במטבע וירידה חדה ביתרות מטבע חוץ, שהובילו לחששות באשר ליציבותה הפיננסית.

במהלך העשור השני של המאה ה-21 התאפיינה הכלכלה הפקיסטנית בצריכה ובביקוש מקומי גבוה, בשער חליפין קבוע של הרופי, בצמיחה מונחית יבוא ובאינפלציה מתונה. במקביל, הממשלה הרחיבה את הוצאותיה על פרויקטים תשתיתיים דוגמת המסדרון הכלכלי בין סין לפקיסטן, מה שהוביל לגידול בזרימת מטבע חוץ אל מחוץ למדינה ולמשבר במאזן התשלומים.

באוקטובר 2018 פנתה ממשלת פקיסטן לקרן המטבע הבין-לאומית בבקשה לקבלת סיוע. במסגרת תנאי הקרן, ננקטו צעדים שכללו העלאת שיעורי הריבית, פיחות המטבע ויישום רפורמות מיסים במסגרת תקציב 2019–2020.

ביוני 2019 סוכמה בין הצדדים חבילת סיוע בסך 6 מיליארד דולר לתקופה של 39 חודשים במסגרת הסדר מימון מורחב (EFF). אנליסטים כדוגמת מייקל קוגלמן כינו את ההסכם "מהלומה פוליטית" לממשלת פקיסטן דאז. בינואר 2020 הושהתה התוכנית לאחר שראש הממשלה עימראן ח'אן סירב ליישם דרישות הקרן, ובהן העלאת מחירי החשמל והטלת מיסים.

באמצע 2021 חודשה התוכנית לאחר שהממשלה הסכימה לבטל סובסידיות ופטורים ממס, להטיל מיסים על דלקים, ולהעלות תעריפי אנרגיה.

במהלך כהונתו של ח'אן חלה עלייה מתמשכת באינפלציה, שהובילה להחמרה במצב הכלכלי ולהתגברות אי היציבות הפוליטית. בין היתר, החוב הציבורי וההתחייבויות עלו ב-80%, בעוד שהגירעון המסחרי זינק ב-70% והגיע ל-35.4 מיליארד דולר בשלושת הרבעונים הראשונים של 2021–2022.

הוצאות על ייבוא נפט עלו ב-95.9% והסתכמו ב-17.03 מיליארד דולר. בפברואר 2022 נרשם שיא שלילי בגירעון בחשבון השוטף, שהסתכם ב-2.55 מיליארד דולר לחודש.

ב-9 באפריל 2022 הודח עימראן ח'אן בהצבעת אי-אמון, וב-11 באפריל נבחר שהבז שריף לראש ממשלה על ידי האספה הלאומית של פקיסטן.

שר האוצר החדש מיפתאח איסמאיל הודיע כי הממשלה תפנה לקרן המטבע במטרה לחדש את תוכנית הסיוע למימון מאזן התשלומים. זמן קצר לאחר חילופי השלטון נרשמה ירידה חדה בערך הרופי, שהגיע לשפל היסטורי במאי 2022. לשם עמידה בתנאי הקרן, הממשלה נקטה במדיניות של העלאת מחירי דלק.

ממאי עד אוקטובר 2022, פקיסטן סבלה משיטפונות חמורים שגרמו לנזק כלכלי מוערך של 40 מיליארד דולר. כ-33 מיליון תושבים הושפעו, מתוכם 7.9 מיליון נעקרו מבתיהם, ו-10.5 מיליון התמודדו עם חוסר ביטחון תזונתי. השיטפונות גרמו למותם של יותר מ-1.2 מיליון ראשי בקר, לנזק של 13,000 ק"מ של כבישים וגשרים, ולהצפתם של כ-9.4 מיליון דונם של שטחי חקלאות. לפי תוכנית הפיתוח של האו"ם (UNDP), כ-9 מיליון איש נמצאו בסיכון להידרדר לעוני נוסף לאלה שכבר נפגעו ישירות מהשיטפונות.

 ציר זמן 
 2022 
ב-19 במאי 2022, מסרה שרת ההסברה מרים אורנגזב כי פקיסטן מחויבת לבלום את האינפלציה, לייצב את יתרות המט"ח, לחזק את הכלכלה ולהפחית את התלות ביבוא. הממשלה אסרה על יבוא של מוצרים שאינם חיוניים, מתוך מטרה לחסוך במטבע חוץ.

בסוף מאי, הממשלה הסירה את הפיקוח על מחירי הדלק – אחד מהתנאים לקידום הסכם הסיוע עם קרן המטבע הבין-לאומית. הקרן דרשה גם העלאת מחירי החשמל, חיזוק גביית המיסים וצעדי צמצום תקציביים נוספים.

ב-14 במאי הציע שר התכנון הפדרלי אחסן איקבל לציבור לצמצם את צריכת התה, מוצר שיקר לייבא, על מנת להקל על הלחץ הכלכלי. פקיסטן הייתה באותה עת יבואנית התה הגדולה בעולם, עם יבוא בהיקף של כ-640 מיליון דולר ב-2020.

ביוני 2022 עלה שיעור האינפלציה ל-21.3%, הרמה הגבוהה ביותר מאז 2008.

שר האוצר מיפתאח איסמאיל הודיע כי הלוואה בגובה 2.3 מיליארד דולר מקונסורציום בנקים סיניים הוזרמה לחשבון הבנק המרכזי בסוף יוני.

שיטפונות בפקיסטן 2022 גרמו לנזקים כלכליים בהיקף של מעל 30 מיליארד דולר.

יתרות המט"ח של הבנק הממלכתי של פקיסטן ירדו מ-11.4 מיליארד דולר במרץ 2022 לשפל של 6.7 מיליארד דולר בדצמבר, סכום המספיק לכיסוי יבוא של כחמישה שבועות בלבד.

שער הרופי פקיסטני נחלש משמעותית במהלך השנה. בסוף מרץ עמד שערו על 183.48 לדולר, וב-9 בדצמבר ירד ל-224.40.

 2023 
בינואר 2023 הזהיר מנכ"ל בנק הביב, מוחמד אורנגזב, כי אם לא יתקבלו החלטות מהירות ונכונות, צפויה "פגיעה חמורה" בכלכלה.

בסוף החודש, פקיסטן הסירה את הפיקוח על שער הרופי, שצנח ב-20% תוך ימים. הממשלה העלתה את מחירי הדלק והבנק המרכזי העלה את הריבית, בניסיון לבלום אינפלציה שהגיעה ל-26%.

בפברואר, כלכלן ממודי'ס העריך כי האינפלציה החצי-שנתית עשויה להגיע ל-33%. סין העניקה הלוואה נוספת של 700 מיליון דולר. מדד המחירים לצרכן זינק ל-31.5%, הרמה הגבוהה ביותר מאז שנות ה-70.

פיץ' הורידה את דירוג האשראי של פקיסטן ל-CCC-.

במרץ נרשמה עליית אינפלציה חדה במיוחד במזון: 47.1% באזורים עירוניים ו-50.2% בכפריים. מודי'ס הורידה את דירוג פקיסטן ל-Caa3. סין גלגלה הלוואה של 1.3 מיליארד דולר.

הבנק העולמי ציין כי האינפלציה על מוצרי מזון עמדה על 45.1%, השנייה בגובהה בדרום אסיה. במקביל, מדד המחירים הכללי הגיע ל-35.4%, השיעור הגבוה ביותר מאז החל תיעוד רשמי ביולי 1965.

ב-4 באפריל, חזה הבנק העולמי כי כ-4 מיליון אזרחים יירדו מתחת לקו העוני, בעוד הצמיחה צפויה לעמוד על 0.4% בלבד לעומת תחזית של 5%.

במאי, שיעור האינפלציה הגיע ל-38% – הגבוה ביותר באסיה, לאחר שעקף את סרי לנקה.

 2024 
בדו"ח שפורסם בינואר 2024 על ידי האו"ם, נכתב כי כלכלת פקיסטן צפויה להתמודד עם אתגרים גלובליים במהלך השנה, וצפויה לצמיחה מתונה בלבד בתמ"ג.

לאחר הבחירות הכלליות בפקיסטן 2024, נמשכה אי הוודאות הפוליטית, והנתונים הכלכליים הצביעו על כך שהמשבר הכלכלי צפוי להימשך. לפי לשכת הסטטיסטיקה של פקיסטן, שיעור האינפלציה עמד על יותר מ-29% בינואר. במקביל, נדרשה המדינה לעמוד בהתחייבויות חוב חיצוניות שנתיות בהיקף של כ-30 מיליארד דולר, כאשר יתרות המט"ח נותרו תנודתיות. נכון ל-9 בפברואר, היתרות הנזילות עמדו על 13.15 מיליארד דולר, לאחר צניחה לשפל של 4.1 מיליארד דולר ביוני 2023. לפי נתוני הבנק הממלכתי של פקיסטן, המדינה נזקקה לסכום של 6.1 מיליארד דולר לשירות החוב עד לסוף שנת הכספים.

הבנק המרכזי וקרן המטבע הבין-לאומית העריכו תחזית זהירה אך אופטימית לכלכלה הפקיסטנית במחצית השנייה של השנה. הממשלה העריכה כי שיעור האינפלציה ירד לרמות של 11–12.5% עד יולי. באוגוסט, ירד שיעור האינפלציה ל-9.8%.

באמצע 2024, סוכנויות דירוג אשראי בינלאומיות שיפרו את תחזיתן לפקיסטן: פיץ' העלתה את הדירוג ל-‘CCC+’ ומודי'ס העלתה את הדירוג ל-Caa2, בצירוף תחזית חיובית. בספטמבר, קרן המטבע אישרה חבילת מימון של 7 מיליארד דולר למדינה.

ב-30 בספטמבר, דו"ח של בלומברג ניוז ציין כי יתרות המט"ח עלו מרמות קריטיות, הוסרו מגבלות על יבוא ומטבע, האינפלציה התמתנה, והריבית ירדה ב-450 נקודות בסיס מאז יוני. לפי לשכת הסטטיסטיקה של פקיסטן (PBS), ברבעון הרביעי של שנת הכספים 2024 צמח התמ"ג ב-3.07%, בעיקר בזכות צמיחה בחקלאות (6.76%) ובשירותים (3.69%), בעוד המגזר התעשייתי המשיך להתכווץ ב-3.59%.

מדד KSE-100 של הבורסה של פקיסטן עלה ב-30% במהלך השנה והגיע לשיא של 82,003.59 נקודות. פקיסטן משכה השקעות זרות בשווי 87 מיליון דולר – הרמה הגבוהה ביותר מאז 2014. כמו כן, המדינה סיימה רצף של ארבע שנים של יציאת הון מאיגרות חוב ממשלתיות, עם גיוס של 875 מיליון דולר חדשים. לפי בלומברג, מניות פקיסטן היו ה"מניבות ביותר בעולם" בתקופה זו, עם עלייה שנתית של 73%.

 תקציב פדרלי 

ב-10 ביוני 2022 חשפה ממשלת פקיסטן תקציב פדרלי לשנים 2022–2023 בהיקף של 47 מיליארד דולר, במטרה לעמוד בדרישות קרן המטבע הבין-לאומית ולהבטיח את חידוש הסכם הסיוע שנחתם ב-2019, בהיקף של 6 מיליארד דולר.

עם זאת, הקרן הביעה חוסר שביעות רצון מתקציב 2023–2024 שהוצג ביוני 2023, והתריעה כי פקיסטן עלולה לא לעמוד בתנאי הסיוע. בתגובה לכך, ב-25 ביוני הציגה הממשלה תקציב מתוקן שכלל הטלת מיסים חדשים, העלאת מס פיתוח על נפט (PDL), הסרת הגבלות על יבוא, וקיצוצים בתקציב.

שר האוצר איסחק דאר הציג את התקציב והצהיר כי מטרתו "לשפר את הגירעון הפיסקלי". התקציב כלל הוצאה מתוכננת של 14.46 טריליון רופי מול הכנסות נטו של 12.163 טריליון רופי. מתוך אלה, 5.276 טריליון הועברו למחוזות, מה שהותיר הכנסות פדרליות של 6.887 טריליון רופי.

מימון הוצאות התקציב הושתת על הכנסות מהפרטה, הלוואות חיצוניות, ניירות ערך ממשלתיים כולל PIBs וסוקוק, וכן מיזמים פנימיים נוספים. מתוך התקציב, כ-7.303 טריליון רופי הוקצו לפירעון חובות. יעד הגירעון הפיסקלי נקבע על 6.53% מהתמ"ג (7.505 טריליון רופי), והוחלט לממנו באמצעות מקורות פנימיים ובינלאומיים, כולל חסכונות לאומיים, איגרות חוב, קרן הפנסיה הלאומית ויתרות.

התקציב כלל העלאות במיסים כגון מיסי ניכוי במקור על אספקות, חוזים, שירותים ויבוא, העלאת שיעור המע"מ על קמעונאים מ-12% ל-15%, מיסים על משיכות מזומנים, הרחבת המכס הפדרלי וצעדים לצמצום זרימת מט"ח החוצה.

ב-30 ביוני 2023 אישרה קרן המטבע סיוע חירום של 3 מיליארד דולר לפקיסטן. אנליסטים ציינו כי ההסכם מנע מצב של חדלות פירעון. האישור הושג לאחר שפקיסטן נקטה בשורת צעדים כלכליים שנדרשו במשך זמן רב, בהם ביטול סובסידיות, העלאות מחירים וקיצוצים תקציביים.

ה-IMF ציין כי התקציב לשנת 2023–2024 עולה בקנה אחד עם מטרות של ייצוב פיסקלי והגדלת הכנסות, תוך שמירה על מרחב להוצאות חברתיות ופיתוחיות. עם זאת, התקציב ספג ביקורת מצד מומחים ודמויות בתעשייה, שטענו כי הוא נטול רפורמות מבניות ומשקף מדיניות פופוליסטית לקראת הבחירות הכלליות בפקיסטן 2024, תוך שימוש בהנחות לא ריאליות במהלך משבר כלכלי חמור.

 הערות שוליים 

קטגוריה:פקיסטן: כלכלה
קטגוריה:משברים כלכליים