הקרן ההומניטרית לעזה

הקרן ההומניטרית לעזה (באנגלית: Gaza Humanitarian Foundation; בראשי תיבות: GHF) הייתה ארגון שהוקם כדי לחלק סיוע הומניטרי בעקבות המשבר ההומניטרי והרעב ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. מנכ"ל הארגון מאז הקמתו היה ג'ייק ווד, והוא החזיק בתפקיד זה עד להתפטרותו במאי 2025. הקרן מומנה על ידי ממשל טראמפ וממשלת ישראל, אך ספגה ביקורות מארגוני זכויות האדם מכיוון שלפחות 1,760 פלסטינים נהרגו בתקופת פעילות הארגון – 994 נהרגו בסביבת נקודות חלוקת הסיוע של הארגון, ו-766 נהרגו בנתיבי החלוקה. רוב ההרוגים נורו על ידי צה"ל.

הארגון חדל לפעול ב-29 בספטמבר 2025, לאחר פרסום תוכנית 21 הנקודות. דובר הארגון הצהיר שהוא שוקל לחדש את פעילותו, אך ב-24 בנובמבר 2025 הודיע רשמית על סגירתו.

 רקע 
מלחמת חרבות ברזל פרצה בעקבות טבח שבעה באוקטובר ב-7 באוקטובר 2023, שבמהלכו נרצחו כ-1,200 אזרחים וחיילי צה"ל, ונחטפו לרצועת עזה 251 אזרחים וחיילים. מאז תחילת המלחמה מדינת ישראל שלטה בכניסת סיוע הומניטרי לעזה. מאז 2 במרץ 2025, מעט מאוד סיוע הומניטרי הותר להיכנס לרצועת עזה, כאשר חששות לגבי רעב ברצועה הועלו על ידי סיווג שלב הביטחון התזונתי המשולב (IPC).

בחודש מאי 2025 פורסם כי הקרן ההומניטרית לעזה עושה שימוש בטכנולוגיית זיהוי פנים לצורך אימות זהות מקבלי הסיוע. לפי דיווחים, נדרשים התושבים העוברים במרכזי החלוקה לעבור סריקה ביומטרית כתנאי לקבלת מזון. השימוש בטכנולוגיה זו עורר חששות בקרב פלסטינים, שחלקם נמנעו מהגעה לאתרים מחשש לניצול מידע או מעקב.

השימוש באמצעים ביומטריים עורר ביקורת מצד האו"ם וארגוני סיוע הומניטרי, אשר טענו כי מדובר בפוליטיזציה ובמיליטריזציה של הסיוע, המנוגדות לעקרונות יסוד של נייטרליות ואוניברסליות. דוברים באו"ם טענו כי אין הוכחות ממשיות לשימוש לרעה נרחב בסיוע על ידי קבוצות חמושות.

 הקמת הארגון 

ראש הממשלה בנימין נתניהו ניסה למצוא חלופה לחמאס, שניהל את חלוקת הסיוע ההומניטרי ברצועת עזה. מזכירו הצבאי רומן גופמן ואיש העסקים הישראלי-אמריקני מייקל אייזנברג, יחד עם מספר אנשי עסקים נוספים, הציעו לו להשתמש בחברות אבטחה פרטיות לחלוקת הסיוע. לאחר שהמנגנון הוקם, ניתן לו השם "הקרן ההומניטרית לעזה - GHF".

הארגון הוקם בפברואר 2025, ומנהלו מאז הקמתו ועד כמה ימים לפני תחילת הסיוע היה ג'ייק ווד, נחת אמריקאי לשעבר ומייסד שותף של סוכנות הסיוע לאסונות Team Rubicon. הקרן רשומה בארצות הברית.

הקרן ניהלה מספר קטן של מרכזי חלוקה, רובם בדרום רצועת עזה, בתל א-סולטאן ובציר מורג, המאובטחים על ידי צה"ל ועל ידי חברות אבטחה פרטיות אמריקאיות. שגריר ארצות הברית בישראל, מייק האקבי, ציין בפני כתבים כי כוחות צה"ל יוצבו "במרחק" מהמרכזים, לשם תוספת הגנה ואבטחה. התוכנית דומה לתוכניות קודמות של צה"ל, ועומדת בניגוד למודלים של האו"ם וסוכנויות בין-לאומיות אחרות הכוללים מאות נקודות חלוקה קטנות יותר ברחבי רצועת עזה.

התחנות חילקו סיוע שבועי לכל משפחה, במנות ארוזות מראש, וכן ערכות היגיינה וציוד רפואי.

ב-25 במאי 2025 הודיע ווד כי הוא פורש מתפקידו, משום שלדעתו לא ניתן לעמוד ביעדי הקרן תוך "הקפדה קפדנית על עקרונות הומניטריים של אנושיות, נייטרליות, אובייקטיביות ועצמאות, שעליהם לא אוותר". הוא גם קרא לישראל לאפשר כניסת סיוע רב יותר לעזה בכל הדרכים, ולאפשר כניסת סיוע כזה ללא הסחה או אפליה, תוך שהוא קורא לחמאס לשחרר את החטופים.

למחרת, ב-26 במאי, החלה חלוקת הסיוע ההומניטרי בנקודות החלוקה על ידי אנשי הקרן.

ב-29 במאי הודיעה הקרן כי היא מסיימת את פעילותה בשווייץ, לאחר שנציגי ממשלת שווייץ הצהירו שהקרן מפרה את חוקי המדינה. דובר הקרן מסר כי מעתה והלאה פעילותה היחידה תתבסס מחוץ לארצות הברית.

ד"ר אודי לוי, שכיהן כראש יחידת צלצל של "המוסד", התראיין לחדשות 12 והתייחס למקורות המימון של הקרן. לדבריו, הקרן הוקמה על ידי ישראל, וממומנת על ידי ישראל בשיתוף טורקיה וקטר – שהן המדינות היחידות שהסכימו להיות שותפות להכנסת כסף לרצועת עזה. עוד הוא טען שהמעורבות של טורקיה וקטר היא בעזרת "המוסד". חדשות 12 הסירו כל אזכור לראיון מאתריהם ברשת.

ב-3 ביוני הודיעה חברת הייעוץ בוסטון קונסלטינג גרופ כי היא סיימה את התקשרותה עם הקרן ההומניטרית. על פי מקורות שצוטטו בוושינגטון פוסט, הקרן תתקשה לפעול בלי החברה.

מקרי הרג ואלימות
במהלך המלחמה, תקריות אלימות ותקיפות במרכזי הסיוע התרחשו באופן קבוע. לפי משרד זכויות האדם של האו"ם, בין 27 במאי 2025 ל-21 ביולי 2025, צה"ל הרג לפחות 1,054 פלסטינים בעת שניסו להשיג מזון, במרכזי סיוע ברצועה המופעלים על ידי הקרן ההומניטרית לעזה, ובסמוך לשיירות המופעלות על ידי ארגוני סיוע אחרים. נכון ל-9 באוקטובר 2025, לפי משרד הבריאות של רצועת עזה, מספר ההרוגים עומד על 2,615.

לדברי קצינים ולוחמים בצה"ל, הצבא ירה לעבר אזרחים שבאים לפני הפתיחה כדי למנוע מהם להתקרב – או אחרי הסגירה, במטרה לפזרם. לדברי צלף בחטיבת הנח"ל, שהיה אחראי על אבטחה של הסיוע ההומניטרי בצפון הרצועה, יש קו שאם העזתים שמחכים למזון עוברים אותו – ניתן לירות בהם. הצלף ציין כי ירה 50–60 כדורים כל יום, והרג אזרחים וילדים רבים. בצבא לא הכחישו תחילה את העדויות לפיהן לוחמים קיבלו הוראות לירות לעבר עזתים סמוך למרכזי הסיוע, אך מאוחר יותר ביקשו למסור תגובה נוספת שבה טענו כי לא ניתנה הנחיה כזו, ופרסמו תיעוד כיצד החיילים מאפשרים לאזרחים לבזוז את הציוד ממשאיות הסיוע, שאנשי החמאס מנסים למנוע את הגעתו לתושבים. וכן נאמר לפי הערכות בשטח, שהרימון שנזרק לעבר אנשי הסיוע של האו"ם ופצע שניים מהם, נזרק על ידי מחבלי החמאס. ראש הממשלה נתניהו ושר הביטחון כ"ץ דחו את הטענות באמירה שמדובר בעלילת דם.

חיילים העידו גם על ירי בנושאי דגלים לבנים במתחמי חלוקת הסיוע, בעת שסטו ממסלול ההליכה שאושר והתקרבו יותר מדי לעבר החיילים, ולאחר שהוזהרו על ידי החיילים, דבר שלדבריהם יצר חשש לסכנת חיים. לפי "שיחה מקומית", נעשו תחקירים עצמאיים שטענו כי ירי צה"לי לעבר אזרחים המבקשים סיוע בדרכם למתחם החלוקה הפך לנורמה. בתגובה, צה"ל פרסם תיעוד של רעולי פנים מארגוני הטרור שיורים לעבר האזרחים הבאים לקבל את הסיוע ההומניטרי, וטען כי "מדובר בדיווחים שקריים הכוללים האשמות חמורות נגד צה"ל". וכי צה"ל לא ירה באזרחים שהיו בסמוך או במרחב חלוקת הסיוע ההומניטרי.

ב-12 ביוני הודיעה קרן הסיוע כי חמישה פלסטינים שעבדו עבור הארגון נהרגו בתקיפת חמאס על אוטובוס שהסיע אותם ברצועה.

ב-21 ביוני, כחודש לאחר תחילת חלוקת הסיוע ההומניטרי, העריך ניר חסון שישראל כשלה בהשגת מטרותיה: מזון וכסף ממשיך להגיע לידי חמאס, ותושבים ברצועה ממשיכים לרעוב. חלוקת הסיוע על ידי הקרן הייתה אמורה להחליף את מערך החלוקה של האו"ם, שהתבסס על שתי רמות חלוקה (חבילות מזון למשפחות ומטבחים קהילתיים) ומאות נקודות חלוקה. במקום זה התבקשו שני מיליון תושבי עזה להגיע לארבע נקודות חלוקה, כאשר בפועל נפתחו רק שתי נקודות חלוקה. במהלך חודש זה נהרגו מעל ל-400 בני אדם, ואלפים נפצעו.

בדו"ח של משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם מאוגוסט 2025 נמנו לפחות 1,760 פלסטינים שנהרגו בתקופת פעילות הארגון - 994 נהרגו בסביבת נקודות חלוקת הסיוע של הארגון, ו-766 נהרגו בנתיבי החלוקה. רוב ההרוגים נורו על ידי צה"ל.

ב-18 בספטמבר נהרגו במעבר אלנבי שני יהודים ישראלים, מעובדי המנהל האזרחי, על ידי נהג משאית סיוע שהייתה בדרכה לעזה.

ב-20 בספטמבר פורסם על ידי צה"ל, שמחבלי חמאס פתחו בירי לעבר צוות האו"ם שהכשיר ציר חדש להעברת סיוע בדרום רצועת עזה, השתלטו על רכב של הארגון, והקימו מחסום חול למנוע את תנועת המשאיות המספקות סיוע הומניטרי הכולל מזון, ציוד רפואי ואוהלים לאלפי האזרחים שפונו מהעיר עזה. כמו כן פורסם על ידי קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים (UNICEF) שמחבלי החמאס שדדו ארבע משאיות מזון לתינוקות באיומי נשק, כשמטרתם להפיק רווחים ממכירת המזון.

 ביקורות 
הקרן ספגה ביקורת נרחבת מצד גורמים שהיו מעורבים באופן ישיר במבצעי חלוקת הסיוע. על פי עדויות של עובדים לשעבר, בהם קצין אמריקני בכיר לשעבר שכונה "ג'ון דו", מנגנון החלוקה התגלה ככאוטי, מסוכן, ולוקה בתכנון ובביצוע. לפי העדויות, במקרים רבים לא בוצע אימות זהות של מקבלי הסיוע, חלוקת המזון לא הייתה מבוקרת, ולעיתים אף לא נרשם מי קיבל את הסיוע. הדבר איפשר, לטענת המבקרים, המשך שליטה של חמאס על חלק מהסיוע ההומניטרי, בניגוד למטרה המרכזית של הקמת המנגנון. הביקורת החריפה גם את טענות בנוגע לבטיחות: לפי נתוני האו"ם, מאות אזרחים בעזה נהרגו או נפצעו בסמוך למתחמי החלוקה, וחלק מהירי בוצע לטענת עדים על ידי כוחות צה"ל או מאבטחים אמריקנים. תקריות ירי חמורות, שימוש בכוח בלתי מידתי, ומקרי פציעה ומוות של אזרחים בלתי חמושים, כולל נשים, קשישים ובעלי מוגבלויות, דווחו על ידי עדים מתוך המערכת.

בנוסף, עלה חשש כי המעורבות המוגברת של צה"ל בתפעול הלוגיסטי של החלוקה פוגעת ביכולתו להילחם בחמאס, תוך הקצאת משאבים צבאיים רבים לטובת פרויקט הסיוע. לפי המבקרים, המנגנון שנועד להיות אזרחי ועצמאי תלוי בפועל כמעט לחלוטין בצה"ל.

הקרן עצמה הודתה כי אין בידיה אמצעים למעקב אחר זהות מקבלי הסיוע, כמותו, או יעדיו. מנגד, גורמים מטעם הקרן והחברות המעורבות טענו כי המנגנון נמצא ב"ימי הרצה", וכי מופקים לקחים לאורך הדרך.

אילת לוין קארפ, מנכ"לית "סיד ישראל" - ארגון הגג של ענף הסיוע והפיתוח הבינלאומי הישראלי, מתחה ביקורת חריפה על הקמת הקרן. לדבריה "כשהקימו את הקרן כדי לחלק סיוע בעזה ולעקוף את חמאס, שברו את כל עקרונות הסיוע. הגישו את הסיוע בדרך שהייתה בלתי נגישה לאוכלוסייה, ביצעו זאת מחוץ למרכזי הערים, הכינו חבילות קטנות ותכננו לבצע זיהוי כלשהו למקבלי הסיוע". לטענתה הדבר יצר כאוס ולא השיג את המטרה.

 סגירת הארגון 
הארגון חדל לפעול ב-29 בספטמבר 2025, לאחר פרסום תוכנית 21 הנקודות. דובר הארגון הצהיר שהוא שוקל לחדש את פעילותו, אך ב-24 בנובמבר 2025 הודיע רשמית על סגירתו.

 קישורים חיצוניים 






 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
הומניטרית לעזה