קומפוסטציה אנושית

קומפוסטציה אנושית (באנגלית: Human composting) היא תהליך לסילוק סופי של שרידי אדם, שבו חיידקים הופכים גופת אדם מת לקומפוסט. נכון לתחילת המאה ה-21, קומפוסטציה אנושית שמכילה ומאיצה את התהליך אושרה בכמה מדינות בארצות הברית בתור רדוקציה (הפחתת מסה) אורגנית טבעית.

 פיתוח ויישום 
 יוזמה 
במאה ה-21 הובילו מספר גורמים לפיתוח קומפוסטציה אנושית כהצעה לטיפול חלופי בגופות.

כפי שתיארה ג'סיקה מיטפורד (Jessica Mitford) בספרה משנת 1963 הדרך האמריקאית למוות (The American Way of Death), תעשיית הטיפול במוות למטרות רווח בארצות הברית התפתחה לאחר מלחמת האזרחים לשם קידום מנהגי קבורה ראוותניים שדורשים משאבים רבים, בעיקר לקבורה, כולל חניטה בכימיקלים, ארונות קבורה יקרים וקברים מעוטרים. בעקבות הספר, שרפת גופות צברה פופולריות כחלופה פשוטה. עם זאת, שריפת גופות נמצאת תחת ביקורת עקב השימוש בדלקים מאובנים בקרמטוריומים (וריאציה של משרפה, Retort באנגלית) ועקב הפליטות הנפלטות כתוצאה מהשריפה, שעשויות לכלול כספית רעילה מאמלגם דנטלי.

 התפתחות 
קבורת גופות אדם לשם פירוק טבעי באדמה היא נוהג ותיק, אך קטרינה ספייד (Spade), מייסדת Recompose, זוכה לקרדיט על מחקרה בדבר דרכים להאיץ את התהליך באמצעות שיטות שבהן השתמשו בעבר לגבי בעלי חיים. התהליך היה נושא למחקר באוניברסיטת המדינה של וושינגטון.

 שיטות 
קומפוסטציה היא שיטה אירובית לפירוק חומר מוצק אורגני לצורך מיחזורו. התהליך כרוך בפירוק חומר אורגני לחומר דמוי חומוס, המכונה קומפוסט, אשר יכול לדשן צמחים. אורגניזמים שיוצרים קומפוסט דורשים ארבעה מרכיבים כדי לפעול ביעילות: פחמן, חנקן, חמצן ומים.

כפי שתואר בבקשת פטנט, השיטה של Recompose כוללת הנחת גופות אדם במכל עם חומר גלם לקומפוסטציה של חומר צמחי. מדובר בתערובת של שבבי עץ, קש ואספסת. לפי הערכות Recompose, נעשה שימוש בכ-20 מ"ק של חומר. התערובת מאווררת (עם אופציה לסיבוב) כדי לעודד את עליית הטמפרטורה של התערובת עד שהמיקרובים התרמופיליים יפרקו את הגוף ואת חומר הגלם. בנוסף לפיתוח תהליך הקומפוסטציה עצמו, ספייד עבדה עם המהנדס אורן ברנשטיין כדי לתכנן מכלים ומסגרות לקומפוסטציה של מספר גופי אדם בתוך קומפלקס אחד.

כך ניתן לזרז את הריקבון לחודש-חודשיים בלבד. ניתן להחזיר את האדמה לבני המשפחה או למזמיני הקומפוסטציה במכלים ולפזר אותה, בדומה לכדי אפר. Recompose מעריכה שהתהליך מניב אדמה בכמות של שלושת רבעי מ"ק לאדם (נפח) ו-450 קילו (משקל).

 טרמינולוגיה 
מונחים לשיטות קומפוסטציה של שרידי אדם כוללים:
 חיזור אורגני טבעי (Natural organic reduction - NOR), או בקיצור חיזור אורגני, הוא המונח שאומץ במדינת וושינגטון, המדינה הראשונה שאישרה והסדירה קומפוסטציה אנושית. רדוקציה אורגנית טבעית מוגדרת בחוק כ"המרה מואצת ומאוזנת של שרידי אדם לאדמה". מונח והגדרה אלה אומצו על ידי מדינות אחרות בארצות הברית בקודים ובתקנות שלהן.

לחברות פרטיות המבצעות חיזור אורגני טבעי יש סימנים מסחריים ופטנטים לשיטות חיזור אורגני טבעי. דיווחי חדשות ביצעו שימוש כללי במונחים אלה, לצד אזכור השם הרשום בסימן מסחרי.
 רקומפוזיציה הוא הז'רגון שבו נעשה שימוש בבקשת הפטנט האמריקאית של קטרינה ספייד ו-Recompose, PBC.
 "טרנספורמציה של קרקע" הוא סימן מסחרי רשום של קבוצת Earth Funeral Group, Inc.
 טרמציה (Terramation, הלחם של המילים Terra, אדמה בלטינית, והסיומת tion) הוא סימן מסחרי רשום על ידי Return Home Inc. (לשעבר Adamah, Inc.)

 התוויות נגד ואמצעי זהירות 
אנשים הסובלים ממחלות מסוימות (כגון שחפת, מחלת קרויצפלד-יעקב ואבולה) אינם זכאים לקומפוסטציה אנושית עקב פתוגנים שעשויים לשרוד את תהליך הקומפוסטציה.

בדומה לשריפה, יש לטפל בחומרים מסוימים בגוף האדם בזהירות. שתלים עם סוללות (כגון קוצבי לב) או חומרים רדיואקטיביים (כגון "זרעי" ברכיתרפיה) הם סיכון ומחייבים הסרה לפני קומפוסטציה של הגוף. ייתכן שיהיה צורך לטחון שברי עצם באמצע תהליך הקומפוסטציה כדי לפרק עוד יותר את הגופה. יש להסיר מתכות (כגון מניתוח החלפת מפרק ירך) משאריות קומפוסטציה.

במדינת וושינגטון, תקנות מחייבות בדיקת שאריות קומפוסטציה כדי לאבחן רמות רעלים, כולל ארסן, קדמיום, עופרת, כספית וסלניום, כמו גם פתוגנים של קוליפורם צואתי וסלמונלה. שאריות שחורגות מהגבולות החוקיים לא יוכלו להיפלט לסביבה.

מדינות שאישרו בחוק תהליך הפחתה אורגנית באופן טבעי עשויות להטיל הגבלות אישיות על הטיפול בשרידי אדם שהופחתו באופן אורגני. אלה כוללים את האיסור של קולורדו על גידול מזון עם אדמה משרידי אדם, את האיסור של קליפורניה על גידול מזון עם אדמה משרידי אדם ואת ההיתר שנתנה קליפורניה לסוכנויות מדינתיות או מקומיות לאסור על פיזור באזורים ספציפיים.

 ביקורת 
תומכי הקומפוסטציה טוענים כי קומפוסטציה אנושית היא חסכונית יותר, ידידותית יותר לסביבה ומכבדת את הגוף ואת כדור הארץ מאשר שיטות הסילוק הנהוגות בדרך כלל בחברות מתקדמות מבחינה טכנולוגית. בשריפת גופות משתמשים בדלק מאובנים או בכמויות גדולות של עץ למדורות קבורה: שניהם מייצרים עשן מזהם ומשחררים כמויות גדולות של פחמן. קבורה קונבנציונלית דורשת שטח רב, היא בעלת טביעת רגל פחמנית גבוהה, ולעיתים קרובות כרוכה בסילוק נוזלי גוף ואיברים נוזליים לביוב והזרקת כימיקלים רעילים לגוף לשם חניטה. לעומת זאת, קומפוסטציה אנושית, כמו קבורה טבעית, היא תהליך טבעי ותורמת ערך אקולוגי על ידי שימור החומרים המזינים שבגוף.

הסופרת והיוטיוברית קייטלין דאוטי, שכותבת בעד לגליזציה של ההליך במדינת ניו יורק, טוענת שהתהליך "ממלא את רצונם של אנשים רבים לטפח את כדור הארץ לאחר מותם". מאמר מערכת במגזין Undark טוען כי "פירוק אורגני טבעי מכבד את גוף האדם ורוחו, תומך בכדור הארץ במקום לטמא אותו, ופועל עם הטבע במקום נגדו".

מבקרים טוענים שתהליך הפירוק המהיר אינו מתאים לגוף האדם. הכנסייה הקתולית בארצות הברית, למשל, טענה שהליך זה לא מעניק את הכבוד הראוי לשרידי גוף, אם כי קתולים אחרים טענו שקומפוסטציה אנושית "ממלאת בצורה ישירה יותר את ההצהרה המקראית שעפר אנחנו ואל עפר נשוב (בראשית ג', יט)". פרשנויות יהודיות אורתודוקסיות להלכה מתנגדות לתהליך הקומפוסטציה המואץ, בטענה שהוא חסר כבוד הולם למתים. בגרסאות אחרות של היהדות, העניין נתון לדיון.

 מעמד משפטי 
קומפוסטציה של שרידי אדם דרשה אישור משפטי ורישוי סביבתי ומקצועי, שמשתנים בין אזור שיפוט אחד למשנהו. וושינגטון הייתה המדינה הראשונה בארצות הברית שאפשרה זאת, הנהיגה רגולציה לכך והעניקה רישיון לכך. שלושה עסקי קבורה במדינת וושינגטון מציעים קומפוסטציה אנושית, נכון לדצמבר 2022.

 ארצות הברית 
בארצות הברית, הליך הקומפוסטציה האנושית המהירה הפך מותר מבחינה חוקית, או אושר לשימוש בעתיד, בשלוש עשרה מדינות, נכון ל-2025.
 וושינגטון (אושר במאי 2019, נכנס לתוקף ב-1 במאי 2020).
 קולורדו (אושר במאי 2021, נכנס לתוקף ב-8 באוגוסט 2021).
 אורגון (אושר ביוני 2021, נכנס לתוקף ב-1 בינואר 2022).
 ורמונט (אושר ביוני 2022, נכנס לתוקף ב-1 בינואר 2023).
 קליפורניה (אושר ב-18 בספטמבר 2022, וייכנס לתוקף ב-2027).
 ניו יורק (אושר ב-31 בדצמבר 2022, נכנס לתוקף ב-7 באוגוסט 2024).
 נבאדה (אושר במאי 2023, נכנס לתוקף ב-1 בינואר 2024).
 אריזונה (אושר באפריל 2024).
 דלאוור (אושר במאי 2024, נכנס לתוקף באופן מיידי).
 מרילנד (אושר במאי 2024, נכנס לתוקף באוקטובר 2024).
 מינסוטה (אושר במאי 2024, בתוקף מיולי 2025).
 מיין (אושר באוגוסט 2024, בתוקף באופן מיידי).
 ג'ורג'יה (אושר במאי 2025, בתוקף מיולי 2025).

 הממשלה הפדרלית 
 ועדת הסחר הפדרלית 
חוק הלוויה (The Funeral Rule (16 CFR 453)) שחוקקה ועדת הסחר הפדרלית (FTC) הוא תקנה פדרלית אמריקאית המגנה על צרכנים על ידי דרישה מספקי שירותי קבורה לספק מידע בנוגע למוצרים ולשירותים שהם מספקים. בשנת 2020, הוועדה סקרה את החוק.

בשנת 2022 פרסמה את תוצאות הסקירה, כולל פרק בנושא "צורות חדשות של סילוק", כולל חיזור אורגני טבעי, ובו נאמר:הוועדה שוקלת לשנות את הכלל כך שיכלול במפורש שיטות סילוק חדשות, כגון הידרוליזה אלקלית וחיזור אורגני טבעי של בני אדם. הכלל יוכל לאחר מכן להבהיר שספקים כאלה יוכלו להציע שירותים ישירים או מיידיים עם דמי שירות בסיסיים מופחתים. הוועדה שוקלת גם לעדכן את הכלל כדי להתאים אותו לשיטות סילוק חדשות, למשל שיכלול דרישה להציע ולספק גילויים לגבי מכולות ואמצעי אחסון חלופיות לשירותים ישירים. הוועדה רוצה להבטיח שהכלל לא יפגע בחדשנות ומאמינה שהשינויים המוצעים מסייעים ליצור תנאי משחק שוויוניים עבור ספקי שיטות חלופיות חדשות.בשנת 2023, ה-FTC מימן פאנל לדון בהפחתה אורגנית טבעית ובצורות חדשות אחרות של סילוק.

 מערכת בתי הקברות הלאומית של ארצות הברית 
מנהל מערכת בתי הקברות הלאומיים של ארצות הברית אישר את הצבתם של "חלק מהשרידים שעברו שינוי אורגני טבעי" בחלקות קבורה תת-קרקעיות (כולל חלקות קבורה ירוקות) ובגני פיזור ייעודיים בבתי הקברות הלאומיים של וירג'יניה המציעים אפשרויות אלה. אלו ששרידיהם מפוזרים או קבורים בדרך זו עשויים להיות זכאים לסימוני ואותות זיכרון.

 קנדה 
מחקר של המרכז הלאומי לשיתוף פעולה לבריאות הסביבה, במימון סוכנות הבריאות הציבורית של קנדה, מציין כי בעוד שקנדה טרם אישרה את התהליך, "קנדים יכולים לגשת לשירות במדינות ארצות הברית ובהן וושינגטון, תחום השיפוט הראשון בצפון אמריקה שהפך הליך זה לחוקי". המחקר מציין כי על ממשלת קנדה "לשקול אם נדרש פיקוח או הגבלות על השימוש הסופי בקומפוסט המועבר אל מעבר לגבול, מתחומי שיפוט שבהם התהליך מותר כיום, לתחומי שיפוט שבהם הוא אינו מותר".

 האיחוד האירופי 
דיווח של יורוניוז ציין כי באיחוד האירופי אף ממשלה ברמה הלאומית לא אישרה קומפוסטציה של שרידי אדם.

מדינת שלזוויג-הולשטיין הגרמנית אישרה פיילוט לתהליך קומפוסטציה אנושי המכונה reerdigung ("קבורה מחדש").

בשנת 2024, החל פרויקט מחקר במימון הסוכנות הלאומית למחקר של צרפת ובניהול משותף של ארגון Humo Sapiens, אוניברסיטת בורדו ואוניברסיטת ליל, במטרה להגיע לאב טיפוס מתפקד עד שנת 2026. בשנת 2023, אלודי ז'קייה-לפורג' (Élodie Jacquier-Laforge) חיברה חקיקה שתאפשר את התהליך דרך האספה הלאומית.

קבוצות הפעילות בצרפת ובבלגיה מנהלות קמפיין למען לגליזציה של התהליך תחת השם "הומוזציה" (humusation). ברנאר קלרפה (Bernard Clerfayt), פוליטיקאי מבריסל, לשעבר ראש עיריית שרבק (Schaerbeek) וכיום (2025) סגן יושב הראש של מפלגת DéFI, הביע את התנגדותו ללגליזציה מקומית, תוך ציטוט מחקר.

במאי 2020 פרסמה מועצת הבריאות של הולנד דו"ח מייעץ בנוגע לקבילותן של טכניקות חדשות לסילוק מתים. הדו"ח מצא כי "המידע הזמין על קומפוסטציה אנושית אינו מספיק עדיין כדי לאפשר הערכה." הדו"ח סקר את ההנחיות הקיימות במסגרות רגולטוריות אירופיות ודו"חות של מוסדות אירופיים בנוגע לקומפוסטציה של בעלי חיים. היא מצטטת רשות בטיחות מזון אירופאית בנוגע לקומפוסטציה של חזירים מתים בחווה, שבה השאריות המעובדות נשלחות לשרפה ולא משוחררות לסביבה.

 בריטניה 
דבורה סמית מהאיגוד הלאומי של מנהלי הלוויות בבריטניה ציינה כי קומפוסטציה אנושית לא בוצעה בממלכה המאוחדת.

בשנת 2023, הצהירה כנסיית אנגליה כי היא שוקלת את הסוגיות התאולוגיות, המעשיות והפסטורליות (Pastoral – הנופיות, הקשורות לנוף) של הפרקטיקה.

כחלק מתוכנית רפורמת החקיקה ה-13, ועדת החוק של אנגליה וויילס בוחנת תקנות לקומפוסטציה אנושית, בין היתר שיטות קבורה חדשות. הפרויקט החל בתחילת 2024, יימשך עד אביב 2026 וצפוי להסתיים בדו"ח סופי ובטיוטה של הצעת חוק.

 הערות שוליים 

קטגוריה:פינוי פסולת
קטגוריה:מוות: היבטים משפטיים ואתיים
קטגוריה:גופת מת והטיפול בה