השפעת הדת הזורואסטרית על היהדות

השפעת הדת הזורואסטרית על היהדות אירעה במשך שני שלבים חשובים בהתפתחותה של היהדות, בתקופה המקראית המאוחרת בה נוצרו כמה מספרי התנ"ך, ובתקופת התלמוד בה נוצר ההתלמוד הבבלי.

רבים מהמחקרים אודות השפעות אלו פורסמו בכתב העת "איראנו-יודאיקה" בעריכת שאול שקד ואמנון נצר, המוקדש לבחינת היחסים בין התרבות היהודית לפרסית, ובין היתר נידונו שם גם ההשפעות הזורואסטריות במקרא ובתלמוד.

מחקר ההשפעה הפרסית על התלמוד הבבלי מכונה "איראנו-תלמודיקה".

רקע
התקופה המקראית המאוחרת
בשנת 539 לפנה"ס כבש המלך הפרסי כורש את האימפריה הבבלית, בה גרו בין היתר גולי בבל. השלטון הזורואסטרי גרם לחלחול רעיונות דתיים מהדת הזורואסטרית לספרות היהודית, ביניהם לספרות המקראית המאוחרת, כגון רעיון תחיית המתים, רעיון האסכטולוגיה (תורת אחרית הימים), תורת המלאכים והשדים, ועוד.

כמו כן חדרו רעיונות זורואסטריים לתוך ספרות בית שני, כספרות החיצונית וספרות קומראן, כגון רעיון החזונות השמימיים, רעיון שני המשיחים, הכוהני והמלכותי, ותיאוריות אסכטולוגיות רבות.

תקופת התלמוד
בשנת 224 לספירה כבש ארדשיר הראשון את האימפריה הפרתית והקים במקומה את האימפריה הסאסאנית. הקמת האימפריה עוררה 'רנסאנס' תרבותי גם אצל הזורואסטרים וגם אצל היהודים במקביל, כהני הדת הזורואסטרים החלו בתקופה זו לשמר את המסורות שלהם ולגבשם לכדי כתבי הקודש שלהם, ובמקביל החלה תקופת האמוראים ותקופת פעילות אמוראי בבל.

בין חלק מהאמוראים, בייחוד האמוראים שחיו במחוזא שהייתה מעין שכונת-בת של עיר הבירה קטסיפון, שררו יחסים קרובים מאוד עם השלטון וכהני הדת הזורואסטרים, ומשכך חלחלו רעיונות זוראוסטריים רבים לתלמוד הבבלי, בין היתר רעיון הדטרמיניזם, הנישואים הזמניים (נישואי הנאה). כן הוכנסו לשימוש מונחים משפטיים רבים מהמשפט הזורואסטרי.

רעיונות זורואסטריים ביהדות
תורת אחרית הימים
בחלקים המוקדמים של המקרא אין התעניינות באחרית הימים והשכר המובטח למקיימי מצוות התורה הוא גשמי - פריון, פרנסה וביטחון. רק בחלקים המאוחרים שנכתבו בתחילת תקופת הבית השני חדרו הרעיונות של יום הדין האחרון, תחיית המתים והרעיון המשיחי. החוקרים מצביעים שרעיונות אלו מקורם מהדת הזורואסטרית המבטיחה למאמיניה שכר נצחי בעולם הבא ושלפי המיתוס שלה עתידים להופיע משיחים שיצילו את העולם מכוחותיו הדמוניים של אהרימן. 

בתלמוד הבבלי מופיע הרעיון שהעולם יעמוד במשך ששת אלפי שנים, ושימות המשיח יהיו באלף השביעי. גם רעיון זה מבוסס על האסכטולוגיה הזורואסטרית, לפיה התקופה בה מסוגלים לשלוט כוחות הרוע של אהרימן בעולם הוא 6000 שנים, ולאחר מכן יהדוף אהורא מזדא את כוחותיו וישליט את הטוב למשך 3000 שנה. אלא שהתלמוד התאים את המיתוס לתפיסה היהודית המחלקת את ימות השבוע לשבע. 

בתלמוד מופיע גם הרעיון שמשיח יבוא על חמור בעל אלף גוונים. רעיון שמקורו זורואסטרי.

תורת המלאכים
לפי החלקים המוקדמים של המקרא, המלאכים הם ישויות שמימיים העומדים הכן בשמים לשרת את האל. בספרות המקראית המאוחרת ובספרות בית שני יש תורת מלאכים הרבה יותר מפותחת. לפי ספרות זו יש היררכיה שלמה בעולם המלאכים, שיש להם אף שמות פרטיים, והמלאכים מנהלים יחסים מורכבים בינם לבין עצמם כמו גם ביניהם לבין בני האדם. מקור תורות אלו בתפיסות זורואסטריות.

שאול שקד הציע, שייתכן שגם הרעיונות של מלאכים המתגלים לבני האדם ומגלים להם רזי עולם ועתידות, כמו שנמצא ב ובספר היובלים מקורו בספרות חזונית זורואסטרית קדומה.

תורת הרוע
לפי האמונה הדואלית הזורואסטרית שולטים בעולם שני כוחות, אהורא מזדא שולט על כוחות הטוב הקיימים בעולם, ואהרימן ממונה על כוחות הרוע. שני כוחות אלו נלחמים בינם לבין עצמם, ומכאן הרוע בעולם. ועל האדם להגביר את כוחות הטוב באמצעות מחשבות, דיבורים ומעשים טובים. 

ישעיהו השני התפלמס עם רעיונות אלה והשמיע נגדו את דברי ביקורתו ,שי סקונדה, מגילת האש, מגזין סגולה בעקבותיו נדחו דעות דואליות אלו מרוב זרמי היהדות. 

אולם הדעות הדואליות השפיעו רבות על כתות יהודיות שונות בתקופת הבית השני, והם ראו את העולם כפלטפורמה בה נלחמים מלאכי הטוב מול מלאכי הרוע, שכונו בשמות שונים, כגון שטן או מלאך המשטמה בספר היובלים. בספרות התלמודית חדרה דמות השטן גם כדמות של מלאך המוות. 

לפי כת קומראן העולם נחלק בין טובים ורעים, או בני אור ובני חושך, ועל בני הכת להגביר את כוחות הטוב כדי להביא את הגאולה. מקור דעות אלו בתפיסות הזורואסטריות. 

חוקר הקבלה משה אידל העלה את ההשערה כי התפיסה הקבלית לגבי מקור הרע בעולם נובעת מהיכרות של מקובלים עם טקסטים זורוואניים. לפי תפיסה זו, מקור הרע הוא ב"מחשבה הרעה" של האל, רעיון המקביל לתורה הזורוואניסטית הגורסת כי אהורא-מזדא ואהרימן נולדו מספק, או מחשבה רעה, שעלו בנפשו של אל קדום ומופשט יותר, זוּרְוָאן. עדויות לקיומו של הרעיון מגיעות מהמאה ה-9 בקרב חכמי יהדות צרפת, ולאחר מכן התגלגל בקרב המקובלים עד שהפך לאחד הרעיונות העיקריים בכתבי האר"י..

מיתולוגיה זורואסטרית
יש הטוענים שבמגילת אסתר שנכתבה בעילם באווירה פרסית הוכנסו מוטיבים זורואסטרים מסוימים ורמזים למיתולוגיה הזורואסטרית. "שבעת רואי פני המלך" מזכירים את האמשא ספנדאן, שבעת האלים התומכים באל הראשי אהורא מזדא. ביניהם מהומן שמשמעותו ווהו מאנה, "בעל מחשבה טובה". סיפור המגילה מתכתב עם משמעות השם ומשחק עם המונח כגון בהזכרת "מחשבתו הרעה" של המן, שם בעל משמעות דומה לזו של מהומן.. 

מונחים משפטים זורואסטריים במשפט העברי
לפי החוקר יעקב אלמן חדרו לתוך משפט המשפט העברי מספר מונחים משפטיים שמקורם במשפט הזורואסטרי, ולדוגמה ציין בין היתר את המונח המשפטי 'מתנה על מנת להחזיר' שלדעתו מקורו במשפט הזורואסטרי. אך חוקרים אחרים דחו את טיעוניו.

פולחן האש ביהדות
ממוזער|מטבע שטבע ארדשיר הראשוו ועליו הוטבע מזבח האש הזורואסטרי.

הדת הזורואסטרית קידשה מאוד את האש וראתה בה עצם קדוש, ואף יצר סביב האש פולחן שלם. פולחן זה לא חדר ליהדות, אבל יש הטוענים שמוטיבים מסוימים מפולחן האש השפיע על היהדות בדרכים שונות. 

יש חוקרי מקרא המשערים שמספר מוטיבים בתורה המיוחסים למקור הכהני וקשורים באש - מקורם בהשראה זורואסטרית של מקדשי האש. עליהם נמנו ההוראות לשמור על אש תמיד על המזבח (ויקרא ו) ולקחת אש לקטורת דווקא מהמזבח (שם טז). כמו כן, ההשראה מתבטאת בסיפורים על האש האלוהית בחנוכת המשכן שיצאה וטיהרה אותו (שם ט), בסיפור על האש ה"זרה" והמסוכנת של נדב ואביהוא (שם י), האש הזרה שכילתה את 250 מקריבי הקטורת מעדת קורח (בתרגום השבעים שם הגרסה היא "ואת האש הזָרָה זְרֵה הלאה") ולבסוף גם ההצלה מהמגפה בידי אהרון באמצעות האש שלקח דווקא מהמזבח (במדבר יז). המוטיבים הללו מזכירים את מקדשי האש של הדת הזורואסטרית בפרס, שלפי ההשערה היו קיימים כבר בזמן כתיבת הרובד הכהני בתורה.

יש המשערים שמקור מנהג הדלקת נרות חנוכה וסיפור נס פך השמן המופיע לראשונה בתלמוד בבלי היא בפולחן האש הזורואסטרי.

לקריאה נוספת
 איראנו-יודאיקה I-V , שאול שקד ואמנון נצר (עריכה), מכון בן צבי, ירושלים 1982–2003. 
 Shai Secunda, The Iranian Talmud: Reading the Bavli in Its Sasanian Context, University of Pennsylvania Press, 2016

קישורים חיצוניים
 הערך 'השפעה פרסית על היהדות' באתר אנציקלופדיה איראניקה.

ראו גם
 השפעת היהדות על הדת הזורואסטרית

הערות שוליים

קטגוריה:קשרים בין-דתיים
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:זורואסטריות