פטריוטיות בונה

פטריוטיות בונה היא סוג של נאמנות לאומית המאופיינת במעורבות פעילה, הערכה ביקורתית ומחויבות לשיפור האומה מבפנים. היא מבטאת נאמנות שאינה עיוורת אלא כזו השואפת להתאים את פעולות המדינה לאידיאלים הגבוהים ביותר שלה ובהם הגינות, שוויון, חופש וצדק, תוך נכונות לבחון ולבקר את דרכה של המדינה.

פטריוטיות בונה אינה רואה בבחינה ובביקורת סימנים לחוסר נאמנות, אלא רכיבים חיוניים לקידום, תיקון ושיפור. היא מדגישה מחויבות פעילה לשיפור פני האומה, גם אם הדבר כרוך קריאת תיגר על הסטטוס קוו. על פי הבנה זו שמירה על ערכים דמוקרטיים והתקדמות מוסרית של מדינה מותנות ביכולתם של אזרחיה לעסוק ברפלקציה ביקורתית ולא בקבלה עיוורת. הביקורת, שנובעת מאהבת המולדת ומתוך רצון לשיפורה, נתפסת על פיה כמעשה פטריוטי.

פטריוטיות בונה מלווה בערכים דמוקרטיים והיא כרוכה במחויבות לפעול לקידום רווחת החברה כולה ללא קשר למוצא האתני או למעמד חברתי. היא דורשת איזון בין זיקה לאומית לבין שמירה על זכויות האדם של כל פרט. מטרתה היא לבנות זהות לאומית חיובית בטווח הארוך ולשם כך היא עשויה גם להתנגד לגורמים פוליטיים המערערים ערכים אנושיים בסיסיים.

 פטריוטיות בונה לעומת פטריוטיות עיוורת 
קיימת הבחנה בין פטריוטיות בונה לבין פטריוטיות עיוורת. פטריוטיות עיוורת מאופיינת בקבלה ותמיכה לא ביקורתית במדיניות ובפרקטיקות של המדינה, תוך הימנעות מהטלת ספק או מהערכת ההשלכות המוסריות שלהן. היא נוטה לתמוך בסטטוס קוו ולחזק תחושת הפרדה בין קבוצות באוכלוסייה, גם במחיר של פגיעה ברווחתם של אחרים. לעומתה פטריוטיות בונה מבוססת על אהבת המולדת דווקא מתוך נכונות לשאול שאלות ולבקר, במטרה ליצור שינוי חיובי. היא מחזקת את המחויבות לבדוק את השימוש בכוח המדינה ועשויה להוביל לקבלת החלטות מושכלת יותר, כתוצאה מדיון ציבורי.

 מחקר 
 ערכים מניעים 
מחקר משנת 2014 מצא קשר חיובי בין פטריוטיות בונה לבין אוניברסליזם וקשר שלילי למסורת. כמו כן נמצאה התאמה בין ערכים של פתיחות לשינוי ובפרט ערכים שקשורים לגירוי (Stimulation) והכוונה עצמית (Self-direction) לבין פטריוטיות בונה.

 חשיבה רפלקטיבית וביקורתית 
מחקר משנת 2022 מצא שפטריוטיות בונה דורשת חשיבה רפלקטיבית. כאשר אנשים מפעילים חשיבה מסוג זה, ישנה ירידה בנטיות לאומניות ועלייה בנכונות לביקורת בונה כלפי המדינה. כמו כן, נמצא קשר חיובי בין פטריוטיות בונה לבין חשיבה ביקורתית ותחושת שייכות לאזרחות הגלובלית

 הבחנה בין סוגי פטריוטיות בונה 
במחקר משנת 2013 נעשתה הבחנה בין פטריוטיות בונה פוליטית שמבוססת על מוטיבציה שאינה קשורה לסוגיות אתיקה או מוסר, לבין פטריוטיות בונה מוסרית שהמוטיבציה בה היא לערכי צדק והגינות. נמצא כי בעתות מלחמה הרוב המכריע של ביטויי הפטריוטיות הבונה (86%-88%) הם ביטויים של פטריוטיות בונה פוליטית, בעוד שרק 12%-14% הם ביטויים של פטריוטיות בונה מוסרית.

 מעורבות אזרחית ויזמות חברתית 
מחקר משנת 2023 מקשר פטריוטיות בונה עם מעורבות פוליטית מוגברת, מעורבות אזרחית, אקטיביזם ואחריות חברתית, ידע ועניין פוליטי ותחושת מסוגלות פוליטית. כמו כן, נמצא במחקרים משנת 2016 ומשנת 2023 שפטריוטים בונים מזהים פערים בין המצוי לרצוי במצבה של האומה, וזיהוי פערים אלו מניעים אותם לפעולה אזרחית ולמעורבות גוברת בחיים הציבוריים. בנוסף, במחקר משנת 2023 נמצא כי פטריוטיות בונה קשורה לכוונות ליזמות חברתית, קשר המתווך על ידי כוונות לפעולה קולקטיבית שמטרתה לבטל אי-שוויון וליצור שינוי חיובי ארוך טווח.

 תפיסת קיפוח והשפעתה 
במחקר משנת 2024 נמצאה שככל שאדם או קבוצתו מרגישים מקופחים באופן לא הוגן בהשוואה לאחרים בחברה רמת הפטריוטיות הבונה יורדת ורמת הלאומנות עולה. מסקנותיו שלאומנות מאפשרת שמירה על תדמית חיובית ואידיאלית של קבוצת הפנים, לעיתים תוך הפחתת ערכם של אחרים. החוקרים סבורים כי תחושת קיפוח היא גורם מסביר חשוב יותר ממצב כלכלי ממשי בהבנת עמדות חברתיות.

 אתגרים 
אחד האתגרים המרכזיים של פטריוטיות בונה הוא שביקורת, גם כשהיא בונה ונובעת מאהבת המולדת, עלולה להתפרש בטעות כחוסר נאמנות או שנאה כלפי המדינה, מה שעלול להוביל לתגובת נגד ולאפקט מצנן ולפגוע בפתיחות השיח הציבורי. כאשר ביקורת מושתקת, הדבר עלול להוביל ליצירת תיבות תהודה שבהם מופץ רק נרטיב אחד ומושלם של גדולה לאומית. מצב זה חוסם צמיחה, אחריותיות ותיקון.

 הערות שוליים 

קטגוריה:מדע המדינה