ועדת שיקלי

ועדת שיקלי, הידועה גם בשם ועדת השרים להדחת היועצת המשפטית לממשלה, היא ועדת שרים בראשות השר עמיחי שיקלי שיזמה ממשלת ישראל השלושים ושבע, במטרה לבצע שימוע ליועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה ולהמליץ לממשלה האם לפטר אותה. זו הפעם הראשונה שממשלה מנסה להדיח יועץ משפטי לממשלה מאז הוסדר מנגנון המינוי ב‑2004.

 רקע 
 פרשת בר-און חברון 

בינואר 1997 מונה עו"ד רוני בר-און לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה, אך כיהן בו שלושה ימים בלבד לפני שהתפטר. המינוי עורר סערה ציבורית, בעקבות טענות כי היה חלק מעסקה פוליטית בין ראש הממשלה בנימין נתניהו לחבר הכנסת אריה דרעי, במטרה לסייע לדרעי בהימלטות מהעמדה לדין, בתמורה לתמיכתו של דרעי בהסכם חברון. בעקבות הפרשה מינה שר המשפטים צחי הנגבי ועדת בדיקה בראשות מאיר שמגר ("ועדת שמגר"). דו"ח הוועדה היווה בסיס להסדרת הליך פיטורי יועץ משפטי לממשלה. הוועדה קבעה כי הסדר קודם, שבו הממשלה יכלה להחליף יועץ משפטי בהליך מינוי פשוט של אחר במקומו (כפי שנעשה ב-1986 בפרשת יצחק זמיר), פוגע בעצמאות התפקיד. לכן המליצה לעגן הליך פיטורים מפורט, עם שלבי שימוע, קריטריונים מוגדרים ועילות פיטורים ברורות. מטרת ההליך החדש הייתה למנוע תלות של היועץ בממשלה ולשמור על עצמאותו המקצועית, שכן כוח פיטורים בלתי מוגבל "עלול להביאו לכך שלא יעמוד על משמר אכיפת החוק והאינטרס הציבורי".

בהתאם להמלצות הוועדה החליטה הממשלה על ההליך והתנאים למינויו ולפיטוריו של היועץ המשפטי לממשלה אשר כוללים התייעצות מוקדמת עם ועדה מקצועית-ציבורית קבועה בראשות שופט בדימוס של בית המשפט העליון והכוללת ארבעה חברים נוספים, בהם שר המשפטים לשעבר או היועץ המשפטי לממשלה לשעבר, שתמונה על ידי הממשלה ושתפקידה לבדוק גם את כשירות המועמד טרם מינויו.

 בחירת היועצת המשפטית לממשלה וחילוקי דעות 
ממוזער|200x200 פיקסלים|יריב לוין, שר המשפטים, ומנסח החלטת הממשלה להקמת ועדת שיקלי
ב-2022 במהלך ממשלת בנט-לפיד התכנסה ועדת האיתור לבחירת היועץ המשפטי לממשלה בראשות נשיא בית המשפט העליון בדימוס אשר גרוניס, והמליצה על שלושה מועמדים: פרקליטת מחוז תל אביב לשעבר גלי בהרב-מיארה, המשנה ליועמ"ש לענייני משפט בינלאומי פומבי רועי שיינדורף ויועמ"ש משרד הביטחון איתי אופיר. ב-7 בפברואר אישרה הממשלה את מינויה של בהרב-מיארה.

בהמשך השנה נפלה הממשלה, ומדינת ישראל הלכה לבחירות שבעקבותיהן הוקמה ממשלת ישראל ה-37 בראשות בנימין נתניהו. כבר לאחר הבחירות לכנסת וטרם הקמת הממשלה קראו חברי קואליציה לפיטורי היועצת.כבר בתחילת כהונת הממשלה, קראו חלק משרי ממשלת ישראל להדחתה של היועצת המשפטית לממשלה, מסיבות של חוסר אמון וחילוקי דעות רבים וקושי לעבוד יחד.;;;; בהמשך התגברו הקולות ושרים נוספים וחברי כנסת קראו להדחת היועצת המשפטית לממשלה. ב-23 במרץ 2025 החליטה הממשלה פה אחד על הבעת אי-אמון מתמשך בבהרב-מיארה.

הקמת ועדת שיקלי
בשנת 2000, לאחר פרשת בר-און חברון, הממשלה קבעה הליך, על פי המלצות ועדת שמגר. ההליך כולל כינוס של ועדת האיתור שתבחן את הנושא ותמליץ האם להדיח את היועמ"ש. הממשלה לא הצליחה להדיח את היועמ"שית בהליך זה הואיל ולאחר פקיעת כהונתו בוועדה של שר המשפטים לשעבר דן מרידור לא מונה שר משפטים לשעבר או יועמ"ש לשעבר להחליפו והואיל וכל המועמדים הפוטנציאלים להחליפו הכוללים 7 יועמ"שים ו-14 שרים לשעבר התנגדו להדחת היועמ"שית או סירבו למינוי.
שר המשפטים יריב לוין אישר זאת בתגובתו לבג"ץ. משכך, קידם לוין הצעה לעקיפת החלטת הממשלה הקודמת, שלפיה תהיה הממשלה רשאית להתייעץ בנושא פיטורי היועמ"שית עם ועדת האיתור – או להביא את העניין לפני ועדת שרים מיוחדת שתקיים שימוע ליועמ"שית, כאשר הממשלה תוכל להפסיק את כהונתו של היועץ המשפטי לממשלה ברוב של 75% מהשרים המכהנים בממשלה שאין להם מניעה להשתתף בהצבעה.
ממוזער|200x200 פיקסלים|היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה, אשר זומנה לשימוע בפני הוועדה
ב-8 ביוני 2025 אישרה הממשלה את הצעת לוין לשינוי הליך הדחת היועצת המשפטית לממשלה והקמת ועדת השרים המיוחדת. למחרת זימן יו"ר הוועדה, השר עמיחי שיקלי, את גלי בהרב-מיארה לשימוע לפני פיטורים ב-17 ביוני, אולם בעקבות מבצע עם כלביא נדחה השימוע. ב-30 ביוני הודיע שיקלי שיפרסם את מועד הזימון לשימוע תוך יומיים מיד עם קומה של בהרב מיארה מהשבעה על בעלה שנפטר 4 ימים קודם לכן. ואכן בתאריך 2 ביולי נקבע תאריך חדש לכינוס הוועדה לשימוע ב-14 ביולי.

הוגשה עתירה לבג"ץ נגד הקמת ועדת השרים המיוחדת וההליך החלופי, אך המשנה לנשיא בית המשפט העליון, השופט נעם סולברג, דחה את הבקשות לצו ביניים שיקפיא החלטת הממשלה בעניין הליך הפסקת כהונת היועץ המשפטי לממשלה וימנע את השימוע בנימוק: "בהיעדר החלטה סופית - אין מדובר בצעד בלתי הפיך. ככול שיחול שינוי במצב הדברים העובדתי, ניתן יהיה לשוב ולפנות בבקשה מתאימה".;

 התכנסות הוועדה 
 דיון ראשון 
ב-14 ביולי 2025, התכנסה הוועדה על מנת לערוך שימוע לקראת פיטוריה של היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה. בראשות הוועדה עומד השר עמיחי שיקלי, וחבריה הם שר האוצר בצלאל סמוטריץ' מהציונות הדתית, השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר מעוצמה יהודית, השרה גילה גמליאל ממפלגת הליכוד והשר מיכאל מלכיאלי מש"ס.

בבוקר הדיון, שלחה היועצת המשפטית לממשלה מכתב לחברי ועדת השרים, בו הודיעה כי אינה מתכוונת להתייצב לדיון הואיל והשימוע מבוסס על החלטת ממשלה שאינה חוקית, יסודו בשיקולים זרים, נערך למראית עין ודברי נציגי הממשלה, ביניהם חברים בוועדה מעידים על כך שתוצאתו ידועה מראש. עוד הודיעה היועצת כי ההתייחסות לטענות הממשלה תימסר בפירוט במסגרת הליך חוקי. למרות זאת הציגו חברי הוועדה את עמדותיהם באשר להתנהלות היועצת וסוגיית הדחתה. בדיון נקבע שתינתן ליועצת הזדמנות נוספת להביע את עמדותיה, וקבעו דיון נוסף ב-17 ביולי.

 דיון שני 
ב-17 ביולי 2025 התכנסה הוועדה בשנית על מנת לתת את ההזדמנות הנוספת. יום קודם, הגיבה בהרב-מיארה להזמנתה לדיון הנוסף כשהפנתה את חברי הוועדה למכתבה הקודם מתאריך 14 ביולי תוך שציינה כי: "הזמנה לשימוע נוסף 'לפנים משורת הדין' אינה יכולה להפוך הליך פסול מיסודו להליך חוקי. מצב שבו מעתה ואילך תוכל הממשלה לסיים כהונה של יועץ משפטי לממשלה בלי בקרה ומתוך שיקולים זרים וחלילה מושחתים, לרבות השפעה על הליכים פליליים מתנהלים, מהווה פגיעה קשה בשלטון החוק."

לאחר הדיון החליטה הוועדה פה אחד להמליץ על הדחתה של בהרב-מיארה מכיוון ש"הוועדה לא השתכנעה מנימוקיה של עו"ד בהרב מיארה לסירובה להתייצב בפני וועדת השרים, בפרט לאחר שבג"ץ דחה בקשה לצו ביניים, שהתבקש גם על ידה, שימנע את הדיון, ורואה בסירובה זה כשלעצמו ביטוי לחוסר שיתוף פעולה יעיל עם הממשלה כמו גם ביזיון בית משפט וכן ויתור על זכותה לשימוע מנהלי בפני ועדת השרים".

לאחר הדיון, דחה השופט סולברג בקשה לצו ביניים לעצירת הליך הפיטורים, אך הוא פסק שהחלטה של הממשלה על פיטורי בהרב-מיארה לא תיכנס לתוקף מיידי, על מנת שתינתן שהות מספקת לעריכת ביקורת שיפוטית.

 תוצאות 
ב-4 באוגוסט החליטה הממשלה פה אחד לקבל את המלצת הוועדה ולהדיח לאלתר את גלי בהרב-מיארה מתפקידה כיועצת המשפטית לממשלה. לאחר החלטת הממשלה הוציא בג"ץ מיד צו ארעי וב-10 באוגוסט צו ביניים המקפיא את הפיטורים עד לדיון בבית המשפט, שיתקיים בהרכב של תשעה שופטים. ב-1 בספטמבר 2025 הוציאו תשעת השופטים צו על תנאי נגד החלטת הפיטורים.

ב-14 בדצמבר 2025 ביטל בג"ץ פה אחד את פיטורי היועצת המשפטית לממשלה, לאחר דיון בהרכב מורחב של שבעה שופטים (שירד מתשעה, בעקבות יציאה לגמלאות של יוסף אלרון), ולאחר שהממשלה לא שלחה ייצוג פרטי שתייצג אותה. בג"ץ קבע כי הליך ההדחה לא היה חוקי. בפסק הדין נקבע שהחלטת הממשלה להקים את ועדת שיקלי, שנועדה לעקוף את ועדת האיתור, אינה קרובה למילוי הדרישות בדין. הם הדגישו שהקמת ועדה זו מהווה שינוי מבני מהותי, שכוון לביטול רכיב יסודי במנגנון הפסקת הכהונה שעליו המליצה ועדת שמגר. הם מתחו ביקורת על כך שההחלטה לא לוותה בעבודת מטה מסודרת ובגיבוש תשתית משפטית או עובדתית הולמת, לא קדמה לה היוועצות מסודרת עם גורמי מקצוע הנוגעים בדבר, ואף לא נתבקשה לגביה חוות דעת הייעוץ המשפטי לממשלה ולא נבחנו חלופות אפשריות. כמו כן נכתב בפסק הדין כי תצהיר התשובה של הממשלה אינו מספק מענה מפורט לעתירות, ותמהו על בחירת הממשלה שלא להתייצב לדיון בפני בג"ץ.

 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

קטגוריה:ממשלת ישראל ה-37
קטגוריה:היועצים המשפטיים לממשלה
קטגוריה:ועדות שרים
קטגוריה:2025 בישראל
קטגוריה:2025 בפוליטיקה