בית דין מיוחד

בשיטת המשפט הישראלית מוקם בית דין מיוחד כאשר עולה שאלה האם מקרה מסוים הוא עניין של מעמד אישי, שבו יש סמכות ייחודית למערכת בתי הדין הדתיים, או שמדובר בשאלה שנמצאת בסמכות בתי המשפט האזרחיים.

היסטוריה
בית הדין המיוחד נוסד בשנת 1922 עם חקיקת סימן 55 לדבר המלך במועצה על ארץ ישראל הקובע כי: "היו אנשים בני עדות דתיות שונות מעורבים במשפט של מעמד אישי, יכול כל צד לפנות בבקשה לנשיא בית המשפט העליון, ועליו להחליט לאיזה בית משפט יהא השיפוט, ואם ימצא לנכון, ייעזר בעניין זה ביועצים מבני העדות הנוגעות בדבר. כל אימת שמתעוררת שאלה באם משפט מסוים הוא משפט של מעמד אישי בגדר שיפוטו הייחודי של בית דין דתי, או לא, יובא העניין לפני בית דין מיוחד שאופן הרכבו ייקבע על פי פקודה."

בשנת 1924 נחקקה פקודת בתי המשפט בה נקבע כי:
 בית-המשפט המיוחד הנזכר בסעיף 55 מדבר המלך במועצה על ארץ-ישראל, 1922-1947, יהא מורכב משני שופטים של בית המשפט העליון ומהנשיא של בית הדין הגבוה ביותר בישראל של כל עדה דתית אשר לפי טענת צד מן הצדדים למשפט יש לו לאותו בית-דין השיפוט היחיד בדבר, או מדיין שימונה על ידי אותו נשיא.
השופט הוותיק המשתתף במשפט ישמש נשיא בית-המשפט המיוחד.
אם הוזמן דיין המיצג בית-דין של עדה דתית לישיבת בית משפט מיוחד ולא בא בזמן ובמקום שנועד לבירור העניין, רשאי בית המשפט המיוחד לגשת לברור העניין בהיעדרו.

הפקודה תוקנה בשנת 1940, אך הסעיף נותר על כנו, והיום הוא סעיף 9 לפקודת בתי המשפט, 1940.

בתקופת המנדט הבריטי הוקם בית דין מיוחד וישב בדין שמונה פעמים.

עם הקמת מדינת ישראל נותרו בתוקף פקודת בתי המשפט ודבר המלך במועצה על ארץ ישראל מכוח סעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, 1948. כאשר נחקק חוק בתי המשפט בשנת 1957, הותירה הוראת סעיף 48(1) לחוק את סעיף 9 לפקודת בתי המשפט בתוקף. בתקנות סדר הדין האזרחי שהותקנו בשנת 1963 נמצאו תקנות המסדירות את סדרי הדין בבית הדין המיוחד, וכך גם בתקנות שהחליפו תקנות אלו בשנת 1984.

מאז הקמת המדינה התכנס בית הדין המיוחד מספר מועט של פעמים. המדובר בהליך נדיר, שרבים המחסומים המונעים את התממשותו. בית הדין המיוחד קבע הלכות חשובות ומשמעותיות בדיני המשפחה בישראל. עם זאת, בשנת 2010 קבע בית המשפט העליון, מפי השופטת מרים נאור, כי ספק אם מנגנון כינוס בית הדין המיוחד עוד רלוונטי לתקופתנו.

כאשר הותקנו תקנות סדר הדין האזרחי בשנת 2018, הן לא כללו סדרי דין לכינוס בית הדין המיוחד. במכתב שכתב השופט בדימוס משה גל, שהיה חלק מהצוות שניסח את התקנות, עולה כי מאחר שהשימוש בסמכות לפי סעיף 9 לפקודת בתי המשפט הוא נדיר, וכמעט ולא עולה שאלה חדשה בענייני סמכות בתי הדין ושאלות המעמד האישי, לא נכללו בתקנות החדשות סעיפים המסדירים את סדרי הדין בבית הדין המיוחד, אך אם תעלה שאלה הראויה לדיון, סעיף 9 לפקודת בתי המשפט וסעיף 55 לדבר המלך במועצה עודם בתוקף, וניתן יהיה לכנסו.

הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יחסי דת ומדינה
קטגוריה:ישראל: דיני משפחה