פטריוטיות עיוורת

פטריוטיות עיוורת (Blind Patriotism) הוא מושג במדעי המדינה, סוציולוגיה ופסיכולוגיה חברתית המתייחס לנאמנות מוחלטת ובלתי מסויגת למדינה ולעם, המתבטאת בתמיכה ללא כל ביקורת במדיניות, באידאולוגיה ובפעולות של המדינה והעם. זאת אף אם הם פוגעים בקבוצות מיעוט או בקבוצות חוץ. מאפייניה הם חוסר נכונות לבקר את המדינה או להכיר בטעויותיה, אמונה שהמדינה או העם צודקים תמיד ואינם צריכים להשתנות ותפיסה של ביקורת כמעשה לא פטריוטי. במסגרת גישה זו מי שלא משויך לקהילה סופג יחס של בוז וזלזול.

פטריוטיות עיוורת קשורה לחוסר מעורבות פוליטית, לאומנות, תפיסת זרים כאיום, תחושה שביטחון העם והתרבות הלאומית עומדים בסכנה ותפיסה של התנהגויות סמליות כחשובות. פטריוטיות עיוורת מגדירה את הקשר החברתי במונחים של גנאלוגיה ומקורות קדומים הנובעים מההיסטוריה של העם.

 מושגים קשורים 
 פטריוטיות בונה 
קיימת הבחנה בין פטריוטיות עיוורת לבין פטריוטיות בונה. פטריוטיות בונה מוגדרת כהתקשרות למדינה המאופיינת בתמיכה, בדיקה וביקורת של התנהגויות קבוצתיות נוכחיות שמטרתן להביא לשינוי חיובי. היא קשורה לאינדיקטורים של מעורבות פוליטית הכוללים יעילות פוליטית, עניין, ידע והתנהגות פוליטית. לחשיבה ביקורתית יש תפקיד מתווך בטיפוח פטריוטיות בונה במקום פטריוטיות עיוורת, במיוחד בהקשר של חברה מגוונת ועומדת בפני אתגרי הגלובליזציה וההגירה. פטריוטיות בונה מבוססת על דאגה למוסריות של העם. גורמים בעלי השפעה על סוג הפטריוטיות (עיוורת/בונה) הם מדינת מגורים, רמת השכלה, מעמד סוציו-אקונומי, הסביבה בה חיים ותרבות דמוקרטית.

 מונופוליזציה של פטריוטיות 
הפטריוטיות העיוורת מובילה בדרך כלל לתופעת המונופוליזציה של הפטריוטיות. תופעה זו כוללת תמיכה בלתי מסויגת במנהיג או במדיניות מסוימים תוך הוקעה של כל מי שאינם תומכים בהם כלא פטריוטים וכבוגדים. גישה זו מנסה להגביל את המעגל של אלה הקרויים פטריוטים אף כי אלו חשים זיקה עזה לא פחות לעמם.

 לאומנות עיוורת 
לאומנות עיוורת (Blind Nationalism) היא תחושת עליונות לאומית קיצונית, המתבטאת בדחייה של תרבויות אחרות, עוינות כלפי זרים ולעיתים קרובות גם בהאדרת סמלים לאומיים ומיתוסים היסטוריים. מאפיינים אותה האמונה בעליונות העם או האומה על פני אחרים, התנגדות להשפעות זרות ולרב-תרבותיות ונטייה לתמוך במדיניות אגרסיבית כלפי קבוצות אחרות. שני המושגים מתארים גישות בלתי ביקורתיות כלפי מדינה או אומה, אך הדגש בפטריוטיות עיוורת הוא על נאמנות חסרת ביקורת בעוד שהדגש בלאומנות עיוורת הוא על תחושת עליונות לאומית ודחייה של האחר.

 מחקר 
 גורמים המשפיעים על פטריוטיות עיוורת 
 חינוך והיסטוריה דמוקרטית 
מחקר של מאליק קאיה משנת 2021 מראה שחינוך מפחית פטריוטיות עיוורת באופן משמעותי יותר במדינות עם היסטוריה דמוקרטית ארוכה. מסקנתו היא שסוציאליזציה פוליטית של פטריוטיות בונה שמשולבת בה חשיבה ביקורתית, היא תהליך מצטבר שבו אזרחים מפנימים ידע, מיומנויות ונטיות דמוקרטיות לאורך זמן. במחקר של ארקן משנת 2015 נמצא שככל שרמת ההשכלה יורדת, עמדות פטריוטיזם עיוור נוטות לעלות ואילו פטריוטיזם עיוור נמוך יותר בקרב בוגרי אוניברסיטאות ובעלי תארים מתקדמים. נמצאו עמדות פטריוטיזם עיוור גבוהות יותר בקרב אנשים שאינם קוראים ספרים באופן סדיר ובקרב אנשים שהולכים פחות לקולנוע.

 מעמד סוציואקונומי 
במחקרו של ארקן גם נמצאו עמדות פטריוטיזם עיוור נמוכות יותר בקרב עובדי המגזר הציבורי בהשוואה לחקלאים ולמובטלים. עובדי ציבור הראו עמדות פטריוטיזם בונה גבוהות יותר בהשוואה לקבוצות מקצועיות אחרות. נמצא גם הבדל מובהק סטטיסטית בעמדות פטריוטיזם בהתאם לרמות ההכנסה החודשית. ככל שרמות ההכנסה יורדות, פטריוטיזם עיוור נוטה לעלות.

 מגדר 
מחקר של בארנס פומרנץ ואח' משנת 2016 מצא שככל שאדם מאמץ יותר ערכי כבוד גברי, כך גדלה הסבירות שהוא יהיה פטריוט עיוור, וככל שהוא פטריוט עיוור יותר, כך הוא תומך יותר בלימוד נאמנות לאומנית לדור הבא. במחקר נוסף של ארקן משנת 2017 נמצא שאין הבדל בין גברים לנשים במידת הפטריוטיות העיוורת. קאיה מתייחס לשלושה מחקרים בהם נמצא שגיל ומין אינם משפיעים על סוג הפטריוטיות.

 אידאולוגיה פוליטית 
מספר מחקרים מצאו כי שמרנים נוטים יותר להביע פטריוטיות עיוורת בהשוואה לליברלים, הנוטים לפטריוטיות בונה או ביקורתית. במחקר של סומינו משנת 2021 נמצא שאנשים החיים במדינות דמוקרטיות בהן יש השקפה ביקורתית, נוטים פחות לפטריוטיות עיוורת בהשוואה לאנשים במדינות שמרניות. הוא מציין שחוגים מסורתיים ושמרנים נוטים לייחס יותר חשיבות לרעיון הציות, מה שמוביל לציון גבוה יותר בפטריוטיות עיוורת. סומינו גם מצא שאזרחי מדינות שבהן שולטים ממשלות לא-דמוקרטיות ואוטוריטריות מראים קשרים נמוכים יותר לעולם, וכתוצאה מכך, ציוני "האזרחות העיוורת" גבוהים באופן משמעותי. מחקר של ריצ'י משנת 2011 נמצא כי פטריוטיות עיוורת נפוצה יותר במקומות שבהם זהות מפלגתית, אידאולוגיה ופוליטיקה מפלגתית הם מרכזיים, ושאין בהם נקודת מבט ביקורתית.

 תפיסות מוסריות 
על פי תאוריית היסודות המוסריים קיימים שני סוגי אינטואיציות מוסריות- ממוקדות פרט (הימנעות מפגיעה באחרים) ומקשרות (שמירה על סדר ולכידות קבוצתית). איסלנד סילבר ואחרים מצאו שאינטואיציות מוסריות מקשרות קשורות באופן חזק וחיובי לפטריוטיות, וכאשר הן חזקות במיוחד, הן תורמות לנטייה לפטריוטיות עיוורת.

 השלכות הפטריוטיות העיוורת 
 חשיבה ביקורתית ואזרחות גלובלית 
במחקר של שץ סטוב ואח' משנת 2022 נמצאו קשרים שליליים בין פטריוטיות עיוורת לחשיבה ביקורתית ולאזרחות גלובלית, וקשרים חיוביים בין פטריוטיות בונה חשיבה ביקורתית ואזרחות גלובלית. ככל שנטיית החשיבה הביקורתית ירדה כך עלתה הפטריוטיות העיוורת, וככל שנטיית החשיבה הביקורתית עלתה, הפטריוטיות הבונה עלתה. נמצא שחשיבה ביקורתית מקטינה את הנטייה לפטריוטיות עיוורת ומגבירה את הנטייה לפטריוטיזם בונה. כן נמצא שככל שציוני הפטריוטיזם העיוור עלתה, כך רמת האזרחות הגלובלית ירדה וככל שהפטריוטיזם הבונה עלה האזרחות הגלובלית עלתה.

 יחס למהגרים ולקבוצות מיעוט 
ציאן וטסאני מצאו במחקרן משנת 2014 שפטריוטיות עיוורת קשורה לעמדות שליליות כלפי מהגרים וקבוצות אחרות. ברנס וויטלי מצאו שהיא קשורה לסטריאוטיפים כלפי קבוצות מיעוט, כאשר איום נתפס מתווך בקשר זה. מחקר נוסף של ווילס אסקואדה ושלוסר משנת 2021 מצא שפטריוטיות עיוורת, הכרוכה בקבלה בלתי מסויגת של הסטטוס קוו והתנגדות לשינוי, קשורה ישירות לתפיסת איומים מצד מהגרים ולהחזקת עמדות אנטי-הגירה. כמו כן, מחקר של פינל וכריסטינה זוגמאיסטר 2015 מצא כי פטריוטיות עיוורת קשור לתפיסת האומה דרך סמלים המדגישים עימותים והפרדה מקבוצות אחרות. הצגת סמלים לאומיים המדגישים קונפליקט נמצאה כמחזקת את הקשר השלילי בין פטריוטיזם עיוור ליחס כלפי מהגרים.

 תמיכה במלחמה וזכויות אדם 
מקלרי נאלס ואח' מצאו במחקר משנת 2009 שפטריוטיות עיוורת ניבאה תמיכה במלחמה גם לאחר שההצדקות הראשוניות עליהן היא התבססה התבררו כשגויות. נמצא גם קשר שלילי ומובהק בין פטריוטיות עיוורת לבין רמת מחויבות וכבוד פחותה לזכויות אדם.

 הערות שוליים 

קטגוריה:מדע המדינה