חיים יוסף גוטליב

רבי חיים יוסף גוטליב (בכתיב ארכאי: גאָטליעב; ה'תקנ"ד, 1794? – ד' באדר א' ה'תרכ"ז, 11 במרץ 1867) היה רב וצדיק חסידי, שכיהן כ בטרצל ובסטרופקוב שבהונגריה. מחבר הספר "טיב גיטין וקידושין".

 ביוגרפיה 
נולד בערך בשנת ה'תקנ"ד, 1794 בכפר ברצל שבהונגריה, ליהודה אריה גוטליב. אביו היה ממשפחת רבי יואל גוטליב, אב"ד גלנטה, ואמו הייתה מצאצאי השל"ה. בילדותו עברה משפחתו לקראלי, שם למד בישיבת האב"ד רבי משה אריה אסטרייכר ובישיבת רבי יקותיאל זאב (מחבר "עמק המלך" על הרמב"ם). בתקופה זו התקרב לחסידות, והיה תלמידו של רבי יצחק אייזיק מקאליב. לאחר מכן למד בישיבת פרשבורג אצל החתם סופר.

בסביבות שנת ה'תקע"ג, 1813, נישא לבריינדל, לבית ליכטשיין מהעיירה טרצל (מצאצאי רבי יצחק חיות), ועבר להתגורר סמוך לחותנו. לאחר נישואיו למד בישיבתו של רבי יחזקאל פאנעט, שמינה אותו למלמד לבניו והשפיע עליו לנסוע לרבי מנחם מנדל מרימנוב. לאחר פטירת הרבי מקאליב החל לנסוע לרבי נפתלי מרופשיץ, ולאחר פטירתו החל לנסוע לרבי חיים מצאנז והיה מתלמידיו המובהקים.

בשנת ה'תקפ"ג, 1823 עבר רבי יחזקאל לקרלסבורג, ורבי חיים יוסף מונה לדיין ומו"צ, ולאחר מכן לאב"ד. בשנת ה'תר"א, 1841 עבר רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רבה של סטרופקוב, לכהן כרבה של אוהעל. בני סטרופקוב פנו לרבי חיים מצאנז, שהמליץ להם למנות את רבי חיים יוסף לרבם.

רבי חיים יוסף כיהן כרבה של סטרופקוב כ־26 שנה, במהלכן תיקן תקנות לחיזוק הדת והתפרסם כבעל מופת, עד שגם רבו מצאנז הפנה אליו פעם אישה קשת רוח. לפי האגדה החסידית, הרב מצאנז אף סמך את ידו לשמש כרבי. מהר"ם שיק, רבה של חוסט, הציע שיכהן בה כראש בית דין, אך רבי חיים יוסף סירב. בשנת ה'תרכ"ו, 1865 השתתף עם בית דינו באספת הרבנים במיכאלוביץ, וחתם על פסק הדין לאיסור שינוי סדרי בית הכנסת.

בי"ד בשבט ה'תר"ח, 1848, בעת כהונותו בסטרופקוב, נפטרה אשתו בריינדל, ורבי חיים יוסף נישא עם אחותה  וויטל (נפטרה בי"ח באלול ה'תרמ"ד, 1884). הוא נפטר בשנת ה'תרכ"ז, 1867 בסטרופקוב, ונקבר בבית הקברות היהודי שעל יד הכפר טיסינץ (Tisinec), ועל קברו הוקם אוהל. על פי צוואתו, בניו לא כיהנו כרבנים.

 מורשתו 
רבי חיים יוסף חיבר חידושים על מספר מסכתות, אך מהם השתמרו רק חידושיו על סדר נשים, ופורסמו לאחר פטירתו בספר "טיב גיטין וקידושין" (אונגוואר, תרכ"ט), בהסכמת רבי חיים מצאנז, רבי צבי הירש מליסקא ורבי מאיר איזנשטטר. בסוף הספר פורסמה "תשובה" שכתב בעת כהונתו בטרצל. נכדו, הרב שלמה גוטליב, ייסד לזכרו בשנת תרצ"ט את ישיבת רבנו חיים יוסף בברוקלין, ובשנת תש"ב את ישיבת "רבנו חיים יוסף – בית הוראה" בירושלים בראשות הרב מטעפליק. הישיבה בירושלים הוציאה לאור את "ספר היחס" הרושם את צאצאיו הרבים (ירושלים תשמ"ו).

 לקריאה נוספת 
 אברהם מאיר איזראעל, תולדות איש ח"י, ברוקלין תשכ"ב

קישורים חיצוניים

 הרב ... רבי חיים יוסף גאטליב ... תולדותיו, צאצאיו ופעולותיהם, ספר זכרונות המאור ב, ניו יארק תשל"ד, עמ' שטז–שכ
 יוסף דוד ויסברג (מאיר וונדר), הרב חיים יוסף גוטליב אב"ד סטרופקוב, רבנו הקדוש מצאנז ג, ירושלים: מפעל קסת שלמה, תש"מ, עמ' עח–פא
 ראשי פרקים מקורות חייו, בית הוראה: קובץ חידושי תורה וביאורי הלכה, ירושלים: ישיבת רבנו יוסף חיים – בית הוראה, תשד"מ, עמ' קיא–קיד (מבוסס על ספרו של איזראעל)

The Rabbis of Stropkov
Stropkov Memorial Book
Arthur Kurzweil: How I discovered my Rabbinical Ancestry

הערות שוליים

קטגוריה:ילידי 1794
קטגוריה:נפטרים ב-1867
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:סטרופקוב: רבנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:תלמידי החתם סופר
קטגוריה:חסידי צאנז
קטגוריה:רבנים הונגרים