הרלו שפלי

הַרְלוֹ שֶׁפְּלִי (באנגלית: Harlow Shapley; ) היה אסטרונום אמריקאי, ששימש כראש מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד בין השנים 1921–1952, ופעיל פוליטי בתקופת הניו דיל המאוחר וה.

שפלי השתמש במשתנה קפאידי של כוכבים משתנים כדי להעריך את גודל גלקסיית שביל החלב ואת מיקום השמש בתוכו. בשנת 1953 הוא הציע את תאוריית "חגורת המים הנוזלים" שלו, מושג המוכר כיום כאזור ישיב.

קורות חיים
שמאל|ממוזער|250px|שפלי (עומד ראשון מימין) בפגישת דירקטוריון של "שירות המדע" בשנת 1941.
שמאל|ממוזער|250px|חברי "ועדת הבוחרים העצמאיים לאמנויות ומדעים למען רוזוולט" מבקרים את רוזוולט בבית הלבן (אוקטובר 1944). הרלו שפלי קיצוני מימין.
שמאל|ממוזער|250px|חברי "אזרחים פרוגרסיבים של אמריקה" (Progressive Citizens of America), 1947. הרלו שפלי עומד משמאל.
נעוריו
שפלי נולד בחוות חקלאית שמונה קילומטרים מהיישוב , במיזורי, לוויליס ושרה (לבית סטוול) שפלי. הוא למד בבית ספר ב במיזורי, אך לא מעבר לבית ספר יסודי. הוא עבד כעיתונאי לאחר שלמד בבית וסיקר סיפורי פשע ככתב עיתון עבור ה"דיילי סאן" ב בקנזס, ולסירוגין עבור ה"טיימס" בג'ופלין במיזורי. בשנוט הוא מצא  והחל לקרוא וללמוד בכוחות עצמו. שפלי חזר והשלים תוכנית תיכון של שש שנים בתוך שנה וחצי, וסיים כמצטיין הכיתה.

בשנת 1907, שפלי נסע לאוניברסיטת מיזורי כדי ללמוד עיתונאות. כשנודע לו שפתיחת בית הספר לעיתונאות נדחתה בשנה, הוא החליט ללמוד את הנושא הראשון שבו נתקל במדריך הקורסים. הוא דחה את הארכאולוגיה, מכיוון שלדבריו מאוחר יותר הוא לא הצליח לבטא את המילה, ובחר בנושא הבא: אסטרונומיה.

תחילת הדרך
לאחר סיום לימודיו, שפלי קיבל מלגה ללימודי תואר שני באוניברסיטת פרינסטון, שם למד אצל הנרי נוריס ראסל והשתמש ב עבור כוכבים משתנים קפאידים (שהתגלו על ידי הנרייטה ליוויט) כדי לקבוע מרחקים לצבירים כדוריים. הוא היה גורם מפתח בהסטת האסטרונומיה מהרעיון שכוכבים קפאידים הם כוכבים כפולים ספקטרוסקופיים, לעבר התפיסה שהם כוכבים פועמים.

הוא הבין שגלקסיית שביל החלב גדולה בהרבה ממה שחשבו בעבר, וכי השמש בגלקסיה נמצאת במיקום בלתי ייחודי. תגלית זו תומכת בעיקרון הקופרניקאי, לפיו כדור הארץ אינו במרכז מערכת השמש שלנו, הגלקסיה שלנו, ולא היקום שלנו.

הוויכוח הגדול של 1920
שפלי השתתף ב"וויכוח הגדול" עם הבר קרטיס בנוגע לטבען של ערפיליות וגלקסיות, ולגודל היקום. הוויכוח התרחש ב-26 באפריל 1920, באולם האקדמיה הלאומית למדעים בוושינגטון די. סי.. שפלי טען שערפיליות ספירליות (מה שאנו מכנים כיום גלקסיות) נמצאות בתוך שביל החלב שלנו, בעוד שקרטיס טען שהערפיליות הספירליות הן "איים ביקום" רחוקים מאוד מחוץ לשביל החלב שלנו ודומים בגודלם ובטבעם לשביל החלב שלנו. נושא ויכוח זה מהווה את תחילתה של אסטרונומיה חוץ-גלקטית, בעוד שהטיעונים והנתונים המפורטים, לעיתים עם עמימות, הופיעו יחד בשנת 1921.

הסוגיות המרכזיות היו האם  מדד סיבוב בערפילית ספירלית, מהותם ובהירותם של הנובות והסופרנובות המתפוצצות שנצפו בגלקסיות ספירליות, וגודל שביל החלב שלנו. עם זאת, הרצאתו וטיעונו הממשיים של שפלי במהלך הוויכוח הגדול היו שונים לחלוטין מהמאמר שפורסם. ההיסטוריון מייקל הוסקין מציין "החלטתו הייתה להעניק לאקדמיה הלאומית למדעים נאום כה בסיסי עד שרובו היה בהכרח בלתי שנוי במחלוקת", כאשר מניעיו של שפלי היו רק להרשים משלחת מאוניברסיטת הרווארד שראיינה אותו להצעה אפשרית כמנהל הבא של מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד. שפלי כשל בטיעוניו, וקרטיס ניצח בוויכוח. הסוגיות האסטרונומיות נפתרו במהרה לטובת עמדתו של קרטיס כאשר אדווין האבל גילה כוכב משתנה קפאידי בגלקסיית אנדרומדה, תגלית שאפשרה למדוד את מרחקו מאיתנו והוכיחה שהוא מחוץ לשביל החלב.

בתקופת הוויכוח, שפלי עבד במצפה הר וילסון, לשם נשכר על ידי . אולם, לאחר הוויכוח, הוא נשכר להחליף את אדוארד צ'ארלס פיקרינג המנוח כמנהל מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד (HCO).

קבלת רעיונותיו של האבל
הוא ידוע גם בכך שהתנגד לתצפיותיו של אדווין האבל, שטען כי קיימות גלקסיות נוספות ביקום מלבד שביל החלב. שפלי ביקר בחריפות את האבל וראה את עבודתו כ"מדע זבל". עם זאת, לאחר שקיבל מכתב מהאבל המציג את עקומת הבהירות הנצפית של האבל עבור V1, כוכב משתנה קפאידי בגלקסיית אנדרומדה, הוא חזר בו מביקורתו. על פי הדיווחים, הוא אמר לעמית: "הנה המכתב שהרס את היקום שלי". הוא גם עודד את האבל לכתוב מאמר לפגישה משותפת של  ו. ממצאיו של האבל המשיכו לשנות באופן מהותי את התפיסה המדעית של היקום.

אף על פי שקודם לכן התנגד בתוקף לרעיון קיומן של גלקסיות אחרות מחוץ לשביל החלב שלנו, שפלי המשיך להתקדם באופן משמעותי במחקר על התפרסות הגלקסיות, ופעל בתחום זה בין השנים 1925 ל-1932. בתקופה זו, יחד עם מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד, הוא עסק במיפוי 76,000 גלקסיות. שפלי, אחד מראשוני האסטרונומים שהאמינו בקיומם של צבירי-על של גלקסיות, גילה מאוחר יותר דוגמה גדולה ומרוחקת, אשר נקראה לימים . הוא העריך את מרחקו של צביר-על זה ב-231 מגה־פארסקים, נתון הנמצא בטווח של 15% מהערך המקובל כיום.

מצפה הכוכבים של הרווארד
הוא שימש כמנהל מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד (HCO) משנת 1921 עד 1952. במהלך תקופה זו, הוא שכר את ססיליה פיין, שבשנת 1925 הפכה לאדם הראשון שקיבל תואר דוקטור ממכללת רדקליף בתחום האסטרונומיה, עבור עבודה שנעשתה במצפה הכוכבים של מכללת הרווארד.

משנת 1941 הוא היה חבר בוועדה המקורית הקבועה של "הקרן לחקר מחזורים" (Foundation for the Study of Cycles). הוא גם שימש במועצת הנאמנים של "שירות המדע" (Science Service), הידועה כיום בשם "", בין השנים 1935 ל-1971.

פעילות חברתית
בשנות ה-40, שפלי סייע להקים אגודות מדעיות במימון ממשלתי, כולל הקרן הלאומית למדע. הוא חולק קרדיט עם הביוכימאי הבריטי ג'וזף נידהם על הוספת ה-"ס" (S עבור מדע) באונסק"ו (ארגון החינוך, המדע והתרבות של האו"ם).

ב-14 בנובמבר 1946, שפלי הופיע תחת זימון של ועדת בית הנבחרים לפעילות אנטי-אמריקנית (HCUA) בתפקידו כחבר ב"" (ICCASP), אותה תיארה ה-HCUA כ"זרוע פוליטית מרכזית של השמאל הפרו-רוסי". הוועדה התנגדה לבחירתו מחדש של  לבית הנבחרים של ארצות הברית במהלך בחירות אמצע הקדנציה באותה שנה, והוא נדרש לענות על שאלות בנוגע לסניף ICCASP במסצ'וסטס. יו"ר ועדת ה-HCUA, , העיר על יחסו של שפלי: "מעולם לא ראיתי עד מתייחס לוועדה בבוז רב יותר" ושקל הגשת כתב אישום בגין ביזיון הקונגרס. שפלי האשים את ה-HCUA ב"שיטות גסטפו" ותמך בביטולה, באומרו שהיא הפכה "אזרחים רבים לפחדנים אזרחיים" על ידי רדיפת "מראית עין של רדיקליזם פוליטי".

מספר שבועות לאחר מכן, בתחילת 1947, שפלי הפך לנשיא  (AAAS). באותה עת, בחירתו ל-AAAS נתפסה כ"ביקורת חריפה" על ועדת בית הנבחרים לפעילות אנטי-אמריקאית (HCUA) וכהתייצבות למען המדענים. בנאום ההשבעה שלו, שפלי התייחס לסכנה המדומיינת של "גאון מטורף" והציע את חיסולם של "כל הפרימטים המגלים כל עדות או סימנים של גאונות או אפילו כישרון" (הצעה שלכאורה נאמרה בהומור ובלשון המעטה). ארבעה איומים גלובליים נוספים שציין היו: סמים המדכאים את החשק המיני, שעמום, מלחמת עולם עם נשק להשמדה המונית, ומגפה.

במרץ 1949, שפלי עמד בראש "הוועידה התרבותית והמדעית לשלום עולמי" בוולדורף-אסטוריה בניו יורק. היא נערכה בחסות "המועצה הלאומית לאמנויות, מדעים ומקצועות". ויליאם פרנק באקלי, שמרן קיצוני, חיבר ב-1951 את הספר "אלוהים והאדם בייל: אמונות טפלות של 'חופש אקדמי'" (God and Man at Yale: The Superstitions of "Academic Freedom"), שבו, ערב המקארתיזם, תקף את הליברליזם באוניברסיטת ייל ובאקדמיה בכלל. בספר, באקלי ציטט את השתתפותו של שפלי וטען כי האירוע היה "בהשראה קומוניסטית" ו"בשליטה רוסית".

בשנת 1950, שפלי היה גורם מרכזי בארגון קמפיין באקדמיה נגד הספר "עולמות מתנגשים" מאת הפסיכיאטר הרוסי הגולה עמנואל וליקובסקי. מדענים ראו בדרך כלל את רב-מכר אמריקאי שנוי במחלוקת זה כפסאודו-מדע.

מדיניות עולמית
הוא היה אחד החותמים על ההסכם לכינוס ועידה שתנסח . כתוצאה מכך, בפעם הראשונה בהיסטוריה האנושית, התכנסה  כדי לנסח ולאמץ את החוקה לפדרציה של כדור הארץ.

חייו האישיים
שפלי נישא למרתה בץ (1890–1981) באפריל 1914, אותה פגש במיזורי. היא סייעה לבעלה במחקר אסטרונומי הן במצפה הר וילסון והן במצפה הרווארד. היא כתבה מאמרים רבים על כוכבים לוקים ועל גרמי שמיים אחרים.

נולדה להם בת אחת, העורכת והסופרת ; וארבעה בנים. ביניהם היה לויד שפלי, מתמטיקאי וכלכלן שזכה בפרס נובל לכלכלה ב-2012, ו, שהפך למנהל בכיר בנאס"א. נכדתו הבכורה, , היא פיזיקאית גרעין.

אף ששפלי היה אגנוסטי, הוא גילה עניין רב בדת.

שפלי נפטר בבית אבות בבולדר ב-20 באוקטובר 1972, זמן קצר לפני יום הולדתו ה-87.

פרסים והוקרות
להלן רשימת הפרסים וההוקרות שקיבל הרלו שפלי:
 נבחר כחבר באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים (1920)
 נבחר כחבר בחברה הפילוסופית האמריקאית (1922)
 נבחר כחבר באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית (1924)
 מדליית הנרי דרייפר מטעם האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית (1926)
  מטעם  (1933)
  מטעם האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים (1933)
 מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה (1934)
 מדליית ברוס מטעם  (1939)
  מטעם האקדמיה הצרפתית למדעים (1940)
  (1941)
 מדליית פרנקלין (1945)
  מטעם  (1950)

הנצחה
שמאל|ממוזער|250px|מפת צביר-על שפלי
על שמו נקראו:
 , מכתש פגיעה על ההירח
 האסטרואיד 

 הרצאות אורח באסטרונומיה על שם הרלו שפלי (Harlow Shapley Visiting Lectureships In Astronomy) מטעם החברה האמריקאית לאסטרונומיה
לפני שהביטוי האנטי-קומוניסטי "עדיף למות מלהיות אדום" (Better Dead Than Red) הפך פופולרי בתקופת המקארתיזם בשנות ה-50, שפלי אמר בנאום שנשא בשנת 1947, שכותרתו "שלום או חתיכות" (Peace or Pieces): "עולם של עבדות אינו שווה שימור. עדיף להיות חסר חיים כירח הקר, או פרימיטיבי כמו מאדים השומם, מאשר להיות כוכב לכת המאוכלס ברובוטים חברתיים".

כתביו
שפלי כתב ספרים רבים בנושאי אסטרונומיה ומדעים. ביניהם נמנה "ספר מקור באסטרונומיה" (Source Book in Astronomy) (ניו יורק: McGraw–Hill, 1929, נכתב יחד עם הלן א. האוורת', גם היא מצוות מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד), שהיה הראשון בסדרת ספרי המקור של המוציא לאור על היסטוריה של המדע.

ב-1953, הוא כתב את "חגורת המים הנוזלים" (Liquid Water Belt), שהעניק אמינות מדעית לתאוריית האקוספרה של .

בספרו "על כוכבים ובני אדם" (Of Stars and Men) משנת 1957, שפלי הציע את המונח מטא-גלקסיות (Metagalaxies) עבור מה שכיום נקראים צבירי-על.

שפלי השתתף בכנסים של "" (Institute on Religion in an Age of Science) ב וערך את הספר "המדע מהרהר בדת" (Science Ponders Religion) (1960).

ספרים
















מאמרים



לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים





  Harlow Shapley Project 
 Nature – Obituary
The Great Debate
Collection of  Pieces on The Great Debate
 at antwiki.org

ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מיזורי
קטגוריה:אסטרונומים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מיזורי
קטגוריה:זוכי מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה
קטגוריה:זוכי מדליית בנג'מין פרנקלין
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:זוכי מדליית ברוס
קטגוריה:זוכי מדליית הנרי דרייפר
קטגוריה:זוכי מדליית פרנקלין
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1885
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1972