עבדת השני

עבדת השני היה מלך נבטי אשר שלט בין השנים 9-30 לפנה"ס. הוא ירש את המלוכה מאביו המלך הנבטי מלכו הראשון. בהיעדר היסטוריה סדורה על הנבטים, המידע על עבדת שואב בעיקר מכתבי יוסף בן-מתתיהו אגב דיונו בימי המלך הורדוס. מקור מידע עיקרי על המלך עבדת הם המטבעות אשר טבע לאורך 21 שנות שלטונו על ממלכת הנבטים והנושאים את דיוקנו, תאריו ושנות מלכותו.

 ביוגרפיה 
עבדת נזכר אצל יוסף בן-מתתיהו בהקשר לסכסוך של הנבטים עם עם המלך הורדוס ואצל המלומד היווני סטרבו. סטרבו מספר שאוגוסטוס הורה לפרפקט הרומי אאליוס גאלוס לצאת למשלחת לחצי האי ערב, אירוע שחל בשנת 25/26 לפנה"ס, משמע מספר שנים לאחר עליית עבדת לשלטון. המשלחת הובלה בידי שולי שהיה יד ימינו של המלך.G. W. Bowersock, Roman Arabia, Cambridge, MA. and London, 1983, pp. 46-52  מסתבר שכבר בראשית שלטונו, עבדת השני מסר סמכויות שלטון רבות לאיש המנהלה שלו שולי.

יוסף בן-מתתיהו מבסס את ידעותיו על כתביו של ניקולאוס איש דמשק אשר חי בימי עבדת ותיאר את ניסיונו של שולי להשתלט על השלטון לאחר מות עבדת, והוא אף האשים בכתביו את שולי בהורדת כוחו של המלך עבדת ולקיחת כל הסמכויות לעצמו. בן מתתיהו אף האשים את שולי שהרעיל למוות את המלך עבדת ורצח את כל בני ביתו של המלך על מנת לשלוט בעצמו על הנבטים. שני המקורות ההיסטוריים האלה מתארים את עבדת השני כמלך פסיבי וחלש.

מתוך המטבעות עולה כי עבדת היה נסיך, בנו של המלך הנבטי מלכו הראשון אשר שלט משנת 58/59 עד 30 לפנה"ס. עם מות אביו ירש את ממלכת הנבטים ומלך בה 21 שנה. בשנת שלטונו הראשונה, שכנראה הייתה קצרה שכן טבע בה רק סוג אחד של מטבעות הוא מופיע בדיוקנו בלבד אין לדעת אם כבר היה נשוי, אולם למן מטבעות השנה השנייה רעייתו מופיעה מאחוריו על פני המטבעות. שמה של מלכה זו אינו ידוע. בשנת שלטונו העשירית נשא אשה שנייה בשם הגרו, אשר באופן יוצא מן הכלל שמה צוין על המטבעות לצד דיוקנה. מכתובות מאוחרות יותר עולה שהגרו הייתה נסיכה נבטית אשר ככל הנראה ילדה למלך בן או בת לאחר כ-5 שנות נישואין לעבדת. מידע המתבסס על מטבעות חגיגים שהונפקו בשנה זו.

רעייתו הראשונה של עבדת, המלכה המופיעה לצדו על מטבעותיו נותרה אנונימית שכן לאורך כל שנות שלטונו היא מופיעה על המטבעות ללא שמה. מכאן עולה שמעמדה של הגרו היה גבוה מזה של האישה הראשונה כנראה בזכות יכולתה להוליד צאצאים למלך.Rachel Barkay, Coinage of the Nabataeans, QEDEM 58, Monographs of the Institute of.Archaeology', 2019, pp. 26-28.

 אזכור עבדת השני בכתובות 
על שתי כתובות דו-לשוניות שנכתבו בנבטית וביוונית נזכר שמו של עבדת (השני). האחת נמצאה בעיר מילטוס שבאסיה-הקטנה והשניה במקדש אפולו באי היווני דלוס. שתי הכתובות הוצבו על ידי שולי הנבטי, האדמיניסטרטור של המלך במסעו לכוון רומא, ושתיהן הוקדשו לאל הנבטי דושרא ולחיי המלך עבדת.Rachel Barkay, Coinage of the Nabataeans, QEDEM 58,Monographs of the Institute of.Archaeology, Jerusalem 2019, pp. 36-37.

עבדת בן מלכו א' נזכר גם בכתובת שהוצבה בידי יורשו המלך חרתת ד', מלך אשר נהג כבוד מיוחד למשפחה המלכותית ועודד זיכרון של קודמיו.G.A. Cooke, North-Semitic Inscriptions, Oxford 1903, p. 244, no. 95.

 מטבעות עבדת השני 
ממוזער| מטבע ברונזה של עבדת השני משנת שת (=שש), על צד הגב קרן שפע
ממוזער|מטבע כסף "סלע" של המלך עבדת השני
המטבעות אשר טבע המלך עבדת השני מהווים מקור מידע משמעותי עליו ומהווים תעודה היסטורית בת הזמן והמקום בהם נטבעו. הם מציגים את דמותו לאורך כל תקופת שלטונו. עבדת טבע שפע של מטבעות כסף וברונזה עם או בלי דמותה של רעייתו לצדו. המטבעות מלמדים על כך שנשא בשנת שלטונו העשירית, אשה שנייה ולראשונה במטבעות הנבטים, מופיע גם שמה לצד דיוקנה על המטבעות. המטבעות אף מלמדים על אירועים חגיגיים בעת שלטונו שכן על קבוצת מטבעות הוא מופיע בצורה חגיגית ושונה.

 הכתובות על המטבעות 
מטבעות עם הכתובת "עבדת מלכא מלך נבטו" או קיצור של כתובת זו "עבדת מלכא" או "עבדת מלך נבטו" מופיעים על המטבעות עד סוף הטביעה. למן שנת 16 במטבעות הכסף בצד הכתובת המלאה מופיעה גם כתובת מקוצרת.

כל המטבעות נושאים גם כיתוב המציין את המניין לשלטון המלך. ציון השנה מופיע בצד הגב של המטבעות בנבטית והמניין חל בין השנים 1 ועד שנת 21. השנה היחידה ממנה לא נמצאו מטבעות היא השנה ה-12 לשלטונו, וייתכן ויחשפו כאלה בעתיד.

בשנים הראשונות כיתוב השנה מופיע במילה: שנת חדה (אחד), שנת תרתין (שתים), שנת תלת (שלוש) וכן הלאה. מאז הרפורמה של שנת 8 השנה מצוינת במספרים נבטיים, למעט על שני טיפוסי מטבעות משנת עשר בהם שוב השנה מצוינת במילה. דין זה חל על גם על מטבעות הברונזה.

 עריכי המטבעות 
ממוזער|שמאל|ממוזער|צד הגב של מטבע ברונזה משנת 21 לעבדת השני - המלכה עומדת

בשנים 1 עד 7 נטבעו בכסף העריכים חצי שקל ורבע שקל, מתוכם בשלוש השנים הראשונות נטבעו מטבעות כסף בעריך הנמוך של רבע שקל, מהם ידוע לנו רק עותק אחד מכל שנה. רבעי השקלים של השנים 1 ו-2 דומים בעיצובם, עם ראש בעל שער קצר ועיט בצד הגב, אולם בשנת 3 חל שינוי, על פני המטבע שני דיוקנאות ובצד הגב גמל שהוא ייחודי במטבעות הנבטים. על מטבע זה מופיעות גם האותיות ח-O.

הרפורמה של שנת 8 לשלטון עבדת שינתה את עריכי המטבעות ובמקום חצאי ורבעי שקלים נטבעו בכסף סלעים בלבד ובברונזה מטבעות בגודל בינוני.

 מטבעות שנים 1–7 לשלטון עבדת 
על מטבעות שלוש השנים הראשונות למלכותו מתואר המלך לבדו או עם המלכה לצדו. על כל המטבעות מצוין שמו ותוארו בנבטית וכן השנה למניין שנותיו בשלטון. על הצד השני של מטבעות קבוצה זו במטבעות הכסף מופיע עייט או גמל.

בשבע השנים הראשונות הכתובות אחידות הן בכסף והן בברונזה והן "עבדת מלכא מלך נבטו" משמע, עבדת המלך מלך הנבטים.

בשנתו השנייה (28/29 לפנה"ס) הוא מתואר על המטבעות כמו בשנה 1. עבדת הנפיק בשנה השנייה דרכמה נוספת המראה צמד דיוקנאות שלו ושל המלכה, זהו טיפוס חדש של מטבע המראה את המלך כמו קודם אך עם המלכה עם נזר לראשה וכן מחרוזת דקה.

בשנה השלישית (27/28 לפנה"ס) הוא ממשיך לטבוע את דיוקנו לבד על עריך הדרכמה ואת צמד הדיוקנאות על דרכמות ועל חצי דרכמה. בשנה זו חל שינוי בתסרוקת המלך שעדיין מסורקת מסביב הראש כלפי הפנים אך השער ארוך יותר ומכסה את האוזן. מאוחר בשנה זו השער אף ארוך יותר מגיע לכתפיים. עבדת והמלכה עטורים נזרים לראשיהם.

בשנה הרביעית (26/27 לפנה"ס) נטבע טיפוס אחד של דרכמה עם צמד הדיוקנאות, השער של המלך מגיע עד הכתפיים כמו בסוף השנה השלישית.

לשנת ארבע מיוחס מטבע אשר משורר זיהה בטעות כשייך לשנת שתייםYaakov Meshorer, NABATAEAN COINS, Qedem, 3, Monographs of the Institute of.Archaeology', Jerusalem 1975 pp. 89, no. 20 שנה שמשורר לא הכיר. חידוש נוסף בשנה ארבע היא טביעה בברונזה ועליה דיוקן המלך כמו על הדרכמות. הבגד של המלכה מגיע עד הצוואר יש לו שרוולים גבוהים ועליהם קווים אנכיים שכנראה מייצגים כיווצים.

רבעי השקלים של השנים 1 ו-2 דומים בעיצובם, ראש המלך עבדת מתואר כבעל שער קצר ועל צד הגב מתואר עיט, במטבעות שנת 3 חל שינוי, על פני המטבע שני דיוקנאות ובצד הגב גמל שהוא ייחודי במטבעות הנבטים. על מטבע זה מופיעות גם האותיות ח-O

מכאן, כמעט כל שנה נטבעו מטבעות כסף אך משלוש השנים הראשונות לא נמצאו מטבעות ברונזה. מטבעות ברונזה נטבעו בשנים 4–7.

 הרפורמה המוניטרית 
בשנת 8 (22 לפנה"ס) ערך עבדת רפורמה מוניטרית, הדרכמה ששקלה עד שנת 7 לשלטונו כ-6.6 גרם, הוחלפה במטבע כסף חדש שמשקלו 4.4 גרם. בעת הזאת הדינר הרומי שקל 3.8 גרם אך תכולת הכסף בו הייתה גבוהה כך שמבחינת כמות הכסף הנקי הם שווים שכן תכולת הכסף בדרכמה הנבטית החדשה ירדה מ-93.5% כסף נקי ל-70% בערך. שינוי זה נועד להקל על המסחר מול הדינר הרומי. המטבע החדש ככל הנראה נקרא סלע, על כך אנו למדים מהכינוי 'סלע חרתת' המופיע על כתובת מאל חג'רה בימי המלך הבא חרתת ד'.

שינוים חלו לא רק בגודל ומשקל מטבע הכסף. על מנת להקל על זיהוי המטבע החדש שונו גם הדגמים, במקום הנשר שהיה עד כה הדגם המרכזי בגב המטבעות, החל משנת הרפורמה מופיע על גב המטבעות ראש עבדת בעוד על פני המטבעות ממשיכים להופיע דיוקנות עבדת ומאחוריו דיוקן המלכה. בשנת 8 השנה הראשונה לרפורמה מופיעה כתובת מקוצרת "עבדת מלכא".

בשנים לאחר הרפומה ממשיכה טביעה של מטבעות ברונזה אך אלה לא הונפקו מדי שנה אלא בשנים 13, 19-17 ו-20 לשלטון עבדת. החל משנת 13, על מטבעות הברונזה החלה המלכה להופיע כשהיא עומדת על צד הגב בעוד בצד הפנים דיוקן המלך עטור זר, זאת בשונה מן הנזר החלק שלראשו בשאר המטבעות. לשינוי זה חייבת להיות סיבה הקשורה לטקסיות מסוימת.

השינויים המוניטריים שחלו במטבעות ברפורמה המוניטרית ליוו את הטביעה עד סוף שלטונו של עבדת השני ואף המשיכו בידי השליטים הבאים אחריו. תיאורי המטבעות למעט בשנים עם הטביעה החגיגית (להלן) נותר התיאור הרגיל של צמד הדיוקנאות על צד אחד: עבדת עם המלכה הראשונה ובצד השני וראש עבדת לבדו.

 חידושי שנת 10/11 לשלטון עבדת 
שמאל|ממוזער|עבדת השני עטור זר והמלכה הגרו (שנת 11 לשלטון המלך)
בשנה זו מצביעים המטבעות על אירוע מיוחד. בשנות ההנפקה 10–11 למלך נוספו על מטבעות תיאורים חדשים ומיוחדים. על מטבע אחד מתוארת מלכה חדשה ולצדה מצוין שמה "הגרו". עד כה לא צוינו על מטבעות הנבטים שמות של מלכות ואף לא תוארה אף מלכה לבדה על מטבע. מכאן עולה כי כבוד מיוחד יועד למלכה חדשה זו. המטבע מצביע על אירוע מיוחד שקשור במלכה זו. יתר על כן, על מטבע נוסף מופיע תיאור חדש והוא ראש האל זאוס, תופעה יוצאת דופן בכלל מטבעות הנבטים. תיאורים חדשים אלה מצביעים על אירוע יוצא דופן ומשמעותי בחיי המלך ונראה כי נישא למלכה חדשה. הופעת שמה לצדה מרמז על מעמדה ומוצאה המלכותי. בשנת 10 מופיעה לצד המלך הכתובת כתובת מקוצרת של שמו ותוארו, ובשנת 11 חוזרים במטבעות הכסף לכיתוב המלא וכך בטביעה הבאה בכסף.

 חידושי שנת 16/15 לשלטון עבדת 
בשנת 15 לשלטון עבדת שוב נטבעה סדרת מטבעות חגיגיים. בשנית מתואר דיוקנה של המלכה הגרו והפעם נוספת הכתובת המיוחדת - "ברכת דושרא", משמע בברכתו של האל הנבטי הראשי. ציון זה מצביע על אירוע מבורך בחיי המלכה, ככל הנראה הולדת צאצא למלך. דיוקנה של הגרו ימשיך להופיע על המטבעות גם בשנת 16 לשלטון עבדת אך המטבעות בשלוש שנות הנפקה נוספות:15 ו-16, כשבצד הפנים ראש המלך עטור זר

המטבעות מלמדים אותנו כל אירועים אף כי לא תמיד מפורטים בחיי המלך ומשפחתו וכן מצביעים על המצב הכלכלי של הממלכה, שכן מדי שנה נטבעה סדרת מטבעות המצביעים על יציבות כלכלית ושגשוג,Rachel Barkay, Coinage of the Nabataeans, QEDEM 58, Jerusalem 2019, pp. 23-34, 126-129. וכן בשנת 16 (כאמור בשנת 15 מופיע רק הטיפוס עם ברכת דושרא).

 סופו של עבדת 
המקור ההיסטורי היחיד המביא מידע על מותו של עבדת השני הוא יוסף בן-מתתיהו המתאר כי בשנה בה שולי האדמיניסטרטור של המלך ביקר ברומא נפטר המלך עבדת השני (שנת 9 לפנה"ס), הוא אף האשים את שולי בכך שהרעיל את עבדת למוות על מנת לרשת את המלוכה, וליתר ביטחון אף הרג את כל בני ביתו של המלך. הטענה לכתר נבעה מכך שלעבדת לא היה יורש טבעי למלוך אחריו.יוסף בן-מתתיהו, '''קדמוניות היהודים''' 16, 299-294 

 דיון על מספר המלכים בשם עבדת 
בעבר חוקרים שונים בניהם יעקב משורר, סברו כי מלבד עבדת הראשון שלטו עוד שני מלכים בשם עבדת: עבדת השני ועבדת השלישי. הייחוס לשני שליטים מלבד עבדת הראשון התבססה רק על המטבעות.

משורר ייחס 6 מטבעות כסף של עבדת משלוש שנות שלטונו הראשונות לשני מלכים על אף שכולם נושאים את אותה כתובת בדיוק: "עבדת מלכא מלך נבטו". 4 מטבעות מתוך קבוצה זו יוחסו בידי משורר לעבדת השני אשר לדעתו שלט שלוש שנים בלבד - 60-62 לפנה"ס. יש לציין שאין מקור הסטורי כלשהו המאשש קיומו של מלך בשם עבדת בשנים אלה.. 2 מטבעות מקבוצה זו ייחס משורר למלך שקרא לו עבדת השלישי, ואותם תיארך לשנים 9-30 לפנה"ס..Yaakov Meshorer, Nabataean Coins, Qedem 3, Jerusalem 1975, pp. 16-20..  אחד המטבעות שיוחסו בידי משורר לשנת 2 זוהה לא נכון והוא שייך לשנה 4 ומכאן שלפי חלוקת משורר רק מטבע אחד מהקבוצה הקדומה שייך לעבדת השלישי. החלוקה התבססה בעיקרה על המראה ה'מבוגר' לכאורה של עבדת בקבוצה הראשונה בעוד המראה במטבעות שיוחסו לעבדת השלישי נראה המלך 'צעיר' יותר. אך כבר בחלוקה זו הצביע משורר על יוצא מן הכלל, מטבע שהוא ייחס לעבדת השני אך מראהו 'צעיר' ובעל שער ארוך יותר. במשך השנים נמצאו דגמי מטבעות חדשים, ומחקרם ביטל את החלוקה לשתי קבוצות, מה גם שאין כל אינדיקציה נוספת לקוןם מלך בשם עבדת בשנים 60–62 פנה"ס, וכל המטבעות שייכים לעבדת ששלט בשנים 9-30 לפנה"ס. משמע המלך שכונה עבדת השלישי הוא למעשה עבדת השני שלא שלט בשנים שיוחסו בידי משורר למלך זה.פירוט מלא ראו: Rachel Barkay, Coinage of the Nabataeans, QEDEM 58, Monographs of the Institute of.Archaeology', Jerusalem 2019, pp. 23-24. 

 ראו גם 
 נשים בחברה הנבטית
 יוסף בן מתתיהו
 ניקולאוס איש דמשק
 נבטים
 התקופה הרומית בארץ ישראל
 אוגוסטוס
 הורדוס

 הערות שוליים 

קטגוריה:מלכים נבטים
קטגוריה:מטבעות
קטגוריה:נפטרים במאה ה-1 לפנה"ס
קטגוריה:ילידי המאה ה-1 לפנה"ס