ברכת אמת ויציב

ברכת אמת ויציב היא אחת מברכות קריאת שמע של תפילת שחרית, ונאמרת לאחר קריאת שמע. הברכה עוסקת בגאולת עם ישראל ממצרים, וחותמת במילים 'גאל ישראל', ונקראת מחמת כן, גם ברכת הגאולה.

בתפילת ערבית נאמרת ברכה מקבילה בשם 'ברכת אמת ואמונה', ומסיימת באותן מילים 'גאל ישראל'.

 חיבור הברכה 
בספר שבלי הלקט כתב שברכה זו ניתקנה בזמן שתיקנו לומר מאה ברכות:

 תוכן הברכה 
ברכת הגאולה בתפילת שחרית מתחילה במילים אמת ויציב והיא עוסקת בשני עניינים: הראשון הוא אישור של אמיתות דברי התורה הנקראים במסגרת קריאת שמע, ואליו מתייחס הפתיח של הברכה, "אמת ויציב". בתוספות כותבים כי כל אותם שבחים 'אמת ויציב' אינם על הקב"ה אלא על המבוא בהמשך 'הדבר הזה' והכוונה לתוכן קריאת שמע.

הנושא השני והעיקרי הוא גאולת ישראל מידי אויביו בעבר, ובייחוד יציאת מצרים. מכאן שם הברכה, ולנושא זה מתייחסת גם חתימתה "ברוך אתה ה', גאל ישראל".

בטעם שברכה זו אינה פותחת בברוך, כתבו בראשונים, שברכה זו נחשבת ברכה הסמוכה לחברתה, לברכות שלפני קריאת שמע.

 מקור הברכה 
ברכה זו נזכרת לראשונה במשנה במסכת תמיד ומנויה בכלל הברכות שנאמרו בבית המקדש:

בתלמוד ירושלמי מובאים דעות שונות מה יש לכלול בברכה זו: לדעת רבי יש להזכיר בה מלכות, לדעת אחרים יש להזכיר בה קריעת ים סוף ומכת בכורות.

בסידורים השונים ישנם חלוקת קטעים שונה לברכה זו: הברכה כאמור מתחילה במילים 'אמת ויציב', בחלק מהסידורים קטע תפילה זה מסתיים במילים 'ועל כל דורות זרה ישראל עבדך'. קטע התפילה הבא מתחיל במילים 'על הראשונים' ומסתיים במילים 'ואין לנו עוד אלוקים זולתך (סלה). וקטע נוסף שמתחיל במילים 'עזרת אבותינו'.

בסידורים אחרים, הקטע האמצעי אינו עומד בפני עצמו והוא חלק מהקטע הראשון. ואמנם בפועל נהוג ברוב המקומות, שהחזן אינו מסיים בקול קטע תפילה זו, כפי שנהוג שמסיים כל קטע תפילה אחר.

 רמזים וכוונות 
על תחילת הקטע הראשון של התפילה, נכתב בספרות הראשונים והאחרונים רמזים שונים, מהם על פי הכוונה: כך למשל יש שכתבו שבקטע הראשון של הברכה ישנם ששה עשר ביטויים של אמת וקיום, מילים אלו מקבילים ל-16 הפסוקים של 2 הפרשיות הראשונות של קריאת שמע העוסקות באחדות הבורא וקבלת מצוותיו הקיימות לעד.

 חשיבות הברכה 
בתלמוד במסכת ברכות מדגישים חז"ל את חשיבותה של ברכה זו:

לדעת רש"י הטעם לכך הוא מחמת שמזכירים בברכה זו את חסדי הבורא .

לדעת הטור אין כוונת התלמוד 'שלא יצא ידי חובתו' היינו שלא יצא ידי חובת קריאת שמע, מאחר שההלכה היא שברכות אינן מעכבות, רק הכוונה ש"לא ידי חובת המצוה כתקנה'. בכסף משנה כתב שהכוונה שאף מיש השמיט מילה אחת, מילת אמת' לא יצא ידי חובת הברכה, מאחר שעיקר הברכה היא להעיד על אמיתות הגאולה בעבר ובעתיד. רבינו מנוח סבור שכוונת התלמוד למי שהפך את ברכת אמת ויציב בברכת אמת ואמונה או להפך.

 נוסח בזמנים שונים 
בסידור עבודת ישראל הביא שבמנהג אשכנז בזמנים שאומרים בהם פיוטי זולת יש לאמר ברכה מקוצרת של אמת ויציב. וכבר נזכר המנהג בספר חסידים.

בנוסח איטליה ישנו נוסח מיוחד לשבת.

 סמיכות גאולה לתפילה 

ישנו הבדל מהותי בין ברכת הגאולה לשחרית ובין ברכת הגאולה בערבית: בעוד ברכת הגאולה בשחרית, צמודה ממש לתפילת העמידה, ובכך סומכים גאולה לתפילה. בקהילות יעקב חקר האם דין הסמיכה הוא בגאולה או בתפילה. דהיינו האם כשלא סומך החיסרון הוא בגאולה משום שהיא אינה מושלמת, או בתפילה שהיא אינה מושלמת.

כחלק מהחיוב להצמיד את ברכת הגאולה לתפילה, ולהימנע מאמירת אמן על ברכת הש"ץ, נהוג שהשליח ציבור מסיים את הברכה בקול, והציבור מסיים את הברכה יחד עם החזן.

 בתרבות 
חלקים רבים מקטע תפילה זו הולחנו:

על המילים ודבריו חיים וקיימים, נכתבו מספר לחנים שונים. וכן על הקטע המסיים את הברכה 'צור ישראל' נכתבו לחנים רבים.

 קישורים חיצוניים 




 צור ישראל באתר התפילה והפיוט
 אמת ויציב באתר התפילה והפיוט




 הערות שוליים 

קטגוריה:ברכות קריאת שמע
קטגוריה:תפילת שחרית
קטגוריה:ברכות