טומפה

טומפה (בהונגרית: Tompa) היא עיר בדרום הונגריה, במחוז באץ'-קישקון, סמוך לגבול עם סרביה. העיר מהווה נקודת מעבר גבול מרכזית בין הונגריה לסרביה, וחשיבותה האסטרטגית בולטת הן בתחום התחבורה והן בכלכלה האזורית. בטומפה מתגוררת אוכלוסייה בעלת רוב הונגרי, לצד מיעוטים אתניים שונים, והיא משקפת את הרב־תרבותיות המאפיינת את אזור דרום אלפלד. לאורך השנים עברה העיר תהליכי שינוי דמוגרפיים, חברתיים וכלכליים, ונחשבת לעיר קטנה עם תשתיות מודרניות וחיי קהילה מקומיים פעילים.

 מיקום 
טומפה היא עיר המונה כ-5,000 תושבים, הממוקמת במישור באצקה, בחלקה הדרומי של מחוז באץ'-קישקון. היא שייכת למיקרו-אזור קישקונאלאש, ונמצאת כ-28 קילומטרים דרומית לקישקונאלאש.

היישובים השכנים בצד ההונגרי של הגבול הם: קישסאלאש מצפון, קלביה ממזרח, צ'יקריה מדרום-מערב, ומליקוט ממערב. מדרום גובלת טומפה בשטחים השייכים לסובוטיצה.
 גישה 
הדרך הראשית להגעה לטומפה היא כביש ראשי מספר 53, המוביל מסולט עד לגבול המדינה. בעבר עבר הכביש דרך מרכז העיר, אך כיום הוא עוקף אותה ממערב. יתרון תחבורתי נוסף הוא הקרבה, כ-7 קילומטרים דרומית, לצומת הכבישים הראשיים 53 ו-55, המאפשרת גישה נוחה ממזרח וממערב, מסגד ומבאיה וכן מדרום-טרנסדנוביה.

דרומית למרכז העיר עובר כביש משני מספר 5501, המקשר בין טומפה לקלביה ולצ'יקריה. עם מליקוט מחבר כביש משני מספר 5502.
 היסטוריה 
ההיסטוריה של טומפה מתחילה בתקופות קדומות, כאשר כבר במחצית השנייה של המאה ה-1 לפנה"ס התגוררו באזור עמים שונים. באזור טומפה נמצאו מספר בתי קברות מתקופת ההונים. השם "טומפה", כשם פרטי של גבר, מופיע כבר משנת 1055. ייתכן כי מקור השם הוא בלאסלו טומפה, קפטן קומאני שהוזכר במסמך משנת 1370. בשנת 1439 העניק המלך אלברט את טומפה ואת האזורים הסמוכים – כולל סובוטיצה, קישקונאלאש ומאדאראש – ליאנוש הוניאדי כחלק מעסקת חכירה. משנת 1572 הפכה טומפה לחלק מסובוטיצה ונקראה "טומפה-פוסטה" (מישור טומפה).
ההיסטוריה העצמאית של טומפה החלה לאחר חוזה טריאנון. הגבול החדש ניתק את המישור מעיר האם שלו, סובוטיצה, ובשנת 1922 הפכה טומפה לקהילה עצמאית וצורפה למחוז באץ'-בודרוג. בשנת 2004, ב-1 ביולי, זכתה טומפה למעמד של עיר.
 אוכלוסייה 
במפקדי האוכלוסין של 2011 ו-2022 נרשמה ירידה קלה בהזדהות הלאומית כהונגרית בעיר טומפה – מ-87.6% ל-85.3%. מיעוטים בולטים כוללים סרבים, קרואטים, גרמנים וצוענים, כאשר שיעור הלא מצהירים עמד על כ-12.3% ב-2011 ועל 14.4% ב-2022.Tompa Helységnévtár

בהיבט הדתי חלה ירידה משמעותית בשיעור הקתולים הרומיים – מ-56.9% ב-2011 ל-38.3% ב-2022 – ועלייה בשיעור הלא משתייכים דתית, מ-15.3% ל-16.4%. אחוז הלא מצהירים בענייני דת זינק מ-21.2% ל-38.9%, מה שמעיד על מגמה של התרחקות מדתות ממוסדות.

 אתרים בולטים 
לטומפה, כקהילה צעירה יחסית, אין היסטוריה ארוכה של אתרים היסטוריים, ולכן היא אינה עשירה במבנים בעלי ערך מורשתי. בשטחה של טומפה, באזור "שדה חופשי" (Szabadföld), נמצאים שני מבנים בעלי אופי מונומנטלי: כנסיית אנה הקדושה ואחוזת משפחת רדל.
 כנסיית אנה הקדושה 
הכנסייה נבנתה בין השנים 1893–1905 בסגנון נאו-גותי על פי תוכניותיו של האדריכל קארוי ואגנר. היא הוקמה על יסודותיה של קפלה ביתית קודמת. האבנים והשיש ששימשו לבנייה נחצבו וחושלו במקום בהנחיית הפסל האיטלקי קרלו ספורני. אריחי המאיוליקה הצבעוניים שמכסים את גג הכנסייה יוצרו במפעל זולנאי בפץ'. העוגב בעל המנואל והפדלים היחיד של הכנסייה נבנה אף הוא ב-1905 על ידי חברת אנגסטר מפץ'.

מגדל הכנסייה מתנשא לגובה 35 מטרים ומעוטר באלמנטים של האדריכלות הגותית. בחזית המגדל נמצאים פסלי האבן של השליחים ושל מרקוס הקדוש. החלק העליון של המגדל מעוטר בגילופי אבן מורכבים בדוגמאות של עלים מטפסים. לצד המגדל הראשי נבנו מספר מגדלים דקורטיביים קטנים יותר. הגילופים באבן והפסלים מאבן רכה, כולל אלה של השליחים, נוצרו על ידי פסל הונגרי ששמו אינו ידוע בוודאות. קירות האטיקה מעוטרים במרזבים דקורטיביים בצורת בעלי חיים, כאשר כל אחד מהם מעוצב בצורה ייחודית.
מהכנסייה נותרו חפצי קודש רבים, המוחזקים כיום בארכידיוקסיה של קאלוצ'ה. בשנת 1997, בשל ערכם הרב, הועברו 59 חפצים מהכנסייה לקאלוצ'ה לשימור ושיקום מקצועי, בהוראת הארכיבישוף ד"ר לאסלו דנקו.

 אחוזת רדל 
לצד כנסיית אנה הקדושה ניצבת אחוזת רדל, שנבנתה בסגנון רומנטי בשנות ה-60 של המאה ה-19. האחרון מבעלי האחוזה היה הברון אנדרה פודמניצקי, שהיה ראש מחוז. לאחר 1945 הפכה האחוזה למרכז של משרד הרווחה לשיקום נכי מלחמה, ושימשה כבית לטיפול בחיילים שנפצעו במלחמת העולם השנייה. בהמשך שימשה כמחסן ומשרד של קואופרטיב, ומאז 1957 היא נמצאת בניהול המועצה העירונית של בודפשט (כיום המועצה המוניציפלית של בודפשט) ומשמשת כמוסד לטיפול בחולים פסיכיאטריים.
 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

קטגוריה:הונגריה: ערים