תאוריית הצמיחה המאוחדת

תאוריית הצמיחה המאוחדת (Unified Growth Theory) מציגה את הצמיחה וההתפתחות הכלכלית לאורך ההיסטוריה האנושית, והפרהיסטוריה כתהליך רציף שמונע על ידי התפתחות טכנולוגית, השכלה, ושינויים דמוגרפיים בפריון הילודה, בכמות ההשקעה בילדים. התאוריה פותחה על ידי עודד גלאור על רקע כישלונה המיוחס של תאוריית הצמיחה האנדוגנית (Endogenous Growth Theory) להסביר תופעות אמפיריות מרכזיות בתהליכי צמיחה כלכלית, ובפרט את העלייה הדרמטית באי-השוויון בין מדינות במאתיים השנים האחרונות.

במשך רוב ההיסטוריה והפרהיסטוריה האנושית, כמעט ולא התקיימה צמיחה כלכלית. ההתקדמות הטכנולוגית התקזזה עם גידול האוכלוסייה, כך שרמת החיים נותרה קרובה לקיום בסיסי. ואז, לפני כ-200 שנה, מדינות מסוימות (כמו בריטניה, ארצות הברית, גרמניה ועוד) החלו לפרוץ מתוך תקופה ממושכת של קיפאון כלכלי ולעבור לתקופה של צמיחה מתמשכת — תהליך שהוביל לשיפור משמעותי ברמת החיים, ושינה מן היסוד את מבנה העושר, גודל האוכלוסייה, רמת ההשכלה והבריאות ברחבי העולם. השאלה המרכזית של כלכלנים והיסטוריונים רבים היא למה דבר כזה התרחש וכיצד.

במשך רוב קיומה של האנושות (העידן המלתוסאני, עד לפני כ-200 שנה), — הן מבחינה גאוגרפית והן לאורך זמן. קידמה טכנולוגית במאות השנים האחרונות הובילה לעלייה בגודל האוכלוסייה. גידול זה בתורו האיץ עוד יותר את הקידמה הטכנולוגית, בזכות ייצור רעיונות חדשים ועלייה בביקוש להם. בשלב מסוים, הפיתוחים הטכנולוגיים דרשו רמות השכלה גבוהות יותר, ויצרו ביקוש לכוח עבודה מיומן ומשכיל. מכאן ואילך, הכלכלה עברה לשלב חדש המאופיין במעבר דמוגרפי — הולדת פחות ילדים ומתן השכלה גבוהה יותר לכל ילד (השקעה רבה יותר), מה שהניב תשואה גבוהה יותר להשקעה. זהו מקרה פרטי של אסטרטגיית רבייה K.

התהליך הזה לוּוה בשיפור ברמת החיים, בחיזוק מעמד הפועלים — שנחשב חיוני לקידום הטכנולוגי (בניגוד לחזון המרקסיסטי שצפה הידרדרות במעמדו) — ובשיפור מעמדן של נשים, שסלל את הדרך לקידום נוסף של שוויון חברתי ומגדרי. כל הרכיבים הללו — תלויים זה בזה — תומכים ומחזקים זה את זה, ויוצרים תהליך מאוחד של צמיחה והתפתחות, גם אם בקצבים שונים בין חברות ותרבויות שונות.

התאוריה מסבירה את תהליך הצמיחה בכללותו — מהופעת הציוויליזציה ועד ימינו ומנסה גם להסביר את הכוחות שמובילים להבדלים בעיתוי המעבר מקפאון לצמיחה ואת מקורות הפערים בהכנסות בין מדינות.

במהלך העשור האחרון, התחזיות שנגזרות מהתיאוריה והמנגנונים העומדים בבסיסה זכו לאישושים במחקרים אמפיריים וכמותיים, והיא עוררה עניין רב בחקר ההשפעות של כוחות היסטוריים ופרה-היסטוריים על פיתוח כלכלי השוואתי ועל הפערים בעושר בין מדינות. התיאוריה נבחנה גם כמותית בשלמותה. לפי המודל, תכונות שהיו משלימות לסביבה טכנולוגית מתקדמת הניבו רמת הכנסה גבוהה יותר, וכתוצאה מכך גם הצלחה רבייתית גבוהה יותר. גם תחזיות ניתנות לבדיקה שמבוססות על תיאוריה אבולוציונית זו אושרו במחקרים אמפיריים וכמותיים כאחד.

ראו גם
 כלכלה אבולוציונית
 רובים, חיידקים ופלדה

 הערות שוליים 

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:צמיחה כלכלית