ספרות בישול בעברית

ספרות בישול היא ספרות העוסקת בבישול וכוללת הדרכה, מתכונים, היסטוריה של התחום וכדומה. ספרות בישול בעברית היא ספרות בישול שיצאה לאור בעברית ומטבע הדברים מופצת בין קוראי עברית, בעיקר בישראל ויש בה מידע והתייחסות להווי החיים של קוראי העברית. זה כולל איסורים דתיים, מסורות, מגבלות היסטוריות ועוד.
שמאל|ממוזער|180px|עטיפת הספר "כך נבשל", שנכתב בעברית על ידי מדריכות ויצו
ספרות בישול בעברית כוללת ספרי מקור בעברית וגם ספרים שתורגמו לעברית משפות אחרות.

הגבולות בין ספרות הבישול ובין הספרות היפה (בלטריסטיקה) לא תמיד ברורים, יש ספרי בישול, דוגמת "ספר בישול פולקלורי" של מולי בר-דוד, שבו לכל מתכון מצורף סיפור הומוריסטי או היסטורי או ספר קריאה בו מוגשים גם מתכונים, דוגמת אפשר גם בלי קביאר, רומן ריגול עם שפע מתכונים. גם "ספר התענוגות" של עמוס קינן, שקרא אתגר על אלבומי הניצחון אחרי מלחמת ששת הימים, שייך לקטגוריה זו של ספרים הפוסחים על שני הסיפים. מגמה זו רק הלכה והתרחבה, ראו מה כתבה תמר ביאליק על הספר "חמין": 

קהל קוראי העברית מצומצם יחסית לשפות כמו אנגלית, ספרדית, צרפתית ועוד, לכן לא מקובל להוציא לאור אותו ספר בכריכה רכה ובכריכה קשה - ספרי הבישול בעברית הם יוצאי הדופן, ספרים פופולריים יצאו לאור גם בכריכה קשה וגם בכריכה רבה. לצד ספרי הבישול המודפסים עם כריכה קשה או רכה יש כעת גם ספרי בישול דיגיטליים, כמובן, זולים מהגרסה המודפסת.

קולינריה מודפסת בעברית מוגשת בספרי הבישול העבריים וגם בירחון דרך האוכל.

 צעדים ראשונים 
ספר הבישול הקדום ביותר בעברית, המצוי בספרייה הלאומית, הוא "עקרי תורת ההזנה" מאת מלכה ספיר. הספר (נכון יותר החוברת) הודפס ב-1932 והוא תרגום מאנגלית, ממקור שהופיע ב-1931. עם העלייה מגרמניה הגיעה לארץ ישראל דוקטור ארנה מאיר, שפרסמה את הספר איך לבשל בארץ ישראל, ספר בישול מותאם לתנאים ששררו בארץ ישראל באותה תקופה. מדריכות תזונה מטעם הארגונים הציוניים פִרסמו מדריכי בישול ראשונים בעברית, כדי לעודד שימוש בפירות וירקות מקומיים, שלא היו מוכרים לעולים החדשים.

ב-1940 פרסמה ויצו את "חוברת בשול לקיבוצים".
ב-1944 פרסם המפקח על המזונות בארץ ישראל, יחד עם הדסה וויצ"ו, חוברת ובה 101 מתכונים על בסיס תפוחי אדמה.

בין המוציאים לאור הבולטים של מדריכי הבישול הראשונים בעברית היו ארגוני הנשים, ויצו והדסה. למדריכים אלה היו מטרות חינוכיות, הם ניסו:
 ללמד שימוש בחומרי גלם מקומיים
 להשכיח הרגלי תזונה נפסדים (לדעת המחברים)
 להרגיל למנהגי תזונה מודרניים, נכונים יותר
 ליצור מטבח אחיד כחלק מתהליך בניית האומה.

בשנות הארבעים של המאה העשרים הופיעו ספרי הבישול של ליליאן קורנפלד, כיצד מבשלים בימי מלחמה ונוספים. קורנפלד עלתה ארצה ב-1922, אך כתבה את ספריה באנגלית והם תורגמו לעברית. בעקבות קורנפלד הקנדית צעדה יהודייה קנדית נוספת, מלכה בר-דוד - גם ספריה תורגמו מאנגלית.

 עידן ספרי הבישול המהודרים 
שמאל|ממוזער|180px|רות סירקיס, מחברת פורה של ספרי בישול בעברית
שמאל|ממוזער|180px|ישראל אהרוני, שף ומחבר פורה של ספרי בישול בעברית
מהמטבח באהבה הוא ספר בישול שכתבה רות סירקיס, ישראלית בעלת טור בירחון ישראלי, שגם כתבה שני ספרים באנגלית. זהו ספר הבישול הנמכר ביותר בישראל, ונחשב לפורץ הדרך בז'אנר ספרות הבישול העברית. הספר יצא ביותר מ-70 מהדורות ונמכרו כמיליון עותקים - מאתיים אלף הראשונים הופקו על ידי הוצאה לאור ידועה והיתר הופקו על ידי סירקיס בעצמה.

הספר הופק בפורמט גדול ויצא לאור ב-1975 בכריכה קשה, עם עטיפה צבעונית וכלל בתוכו תמונות צבעוניות. ההצלחה גדולה זו הייתה הפתיח לעידן ספרי הבישול המהודרים, ספרים, שבנוסף ליעוד המקורי, מסירת מידע בתחום הבישול, קיבלו יעוד נוסף, יעוד נהנתני. ספרים אלה היו לספרי מתנה נפוצים, במיוחד לחתונות, אך לא רק ועם הזמן צוידו עם פתק החלפה, כי חזון נפוץ היו זוגות צעירים שקיבלו כמה וכמה עותקים מהספר הקנוני, מהמטבח באהבה. יחד עם מהמטבח באהבה יצא גם ספר בישול לילדים בפורמט דומה, "ילדים מבשלים".

ההצלחה המסחרית של ספרי רות סירקיס המריצה את ההוצאה לאור לבקש ממנה ספרי בישול נוספים והיא אכן הציגה ב-1979 את "המטבח הסיני" וב-1982 ספר המשך ל"מהמטבח באהבה", "מהמטבח בהנאה". גם ספרים אלה הופיעו באותו פורמט מהודר עם תמונות צבעוניות. גם המתחרים הסיקו מסקנות והפורמט הזה שימש מחברים ומחברות ספרי בישול נוספים.

לא כל ספרי הבישול קיבלו את הפורמט המהודר, היו גם ספרי בישול, שהופיעו בפורמט צנוע יותר ופחות צבעוני, אך במחיר יותר זול. ספריו הרבים של בני סיידא היו כאלה.

הצילומים המרהיבים, ששובצו בספרי הבישול העבריים, היו עבודתם של צלמים מומחים ואחד הבולטים היה נלי שפר, שצילומיו שובצו בעשרות ספרי בישול עבריים.

 עידן האינטרנט וספרי הבישול 
עם התפתחות תרבות האינטרנט הופיעו אתרים, שהציעו מתכונים והדרכה למבשלים. הנגישות הזאת הייתה עלולה לפגוע בענף ספרי הבישול, אך לא כך קרה, להפך, ספרי הבישול זכו לפופולריות הולכת וגדלה. בעלי אתרים המציעים מתכונים, שפים שהתפרסמו, בשלנים מתוכניות טלוויזיה, הצמיחו מתוכם עוד ועוד מחברי ספרי בישול. ספרי הבישול לא הסתפקו בהגשת מתכונים, אלה הוסיפו סיפורים ואנקדוטות, צילומים צבעוניים והפכו לאלבומים מפוארים, שהמעלעל בהם זוכה לחוויה ויזואלית, בנוסף לתוכן המילולי.

לדברי מיכל פלטי .

 ההוצאה לאור של ספרי הבישול 
הצלחתם של ספרי הבישול בפורמט אלבומי עוררה אתאבונם של רבים. הוצאות לאור נוספות נכנסו לתחום ספרי הבישול, מחברי ספרי בישול מצליחים הקימו הוצאות לאור משלהם, שפים ובעלי מסעדות ידועים הפיקו ספרי בישול המבוססים על התפריט שלהם וכך הלך וגדך מבחר ספרי הבישול העבריים. היו גם תרגומים והתאמות של ספרי בישול לועזיים.

הוצאות לאור מסוימות פנו אל הקהל הרחב והציעו הפקת ספרי בישול לפי רצונו של הלקוח,.

 ספרי בישול לפי עמים ועדות 
ספרות הבישול בעברית הכילה בתוכה גם מאכלי עמים ועדות, כך למשל, ב"ספר בשול פולקלורי" של מלכה בר-דוד, בשנת 1964, מובא בעמוד 148 מתכון לממליגה, מאכל רומני ידוע. בספר זה מובאים מיני מאכלים עם המלצה לאכילתם בחגי ישראל השונים - אני לא משוכנע שממליגה היא מאכל לחגי ישראל, אבל עובדה, היא מופיעה בספר. בהמשך מחברים ומחברות ספרי בישול בעברית כתבו ספרים לפי מאכלי עם או עדה מבלי להיזקק לקישורים לחגי ישראל.
שמאל|210px|ממוזער|ממליגה עם תוספות - מופיעה לא רק ב"אוכל רומני מבית טוב" של מירי ליבוביץ שרוסטר, אלא גם ב"ספר בשול פולקלורי" של מלכה בר-דוד
שמאל|ממוזער|180px|שי-לי ליפא, מחברת ספרי בישול בעברית
שמאל|ממוזער|210px|הגשת ג'חנון לצד מטבלי רסק וזחוק
אשכנזי אחד, שמעון צבר, התחתן עם בת יהדות תימן והתאהב בבישול התימני. ב-1962 הפיקו נעמי ושמעון צבר את "מאכלים תימניים ומזרחיים", מספרי הבישול הראשונים, שעסקו בתבשילים מזרחיים.

"המטבח הסיני" (כשר) של רות סירקיס, שיצא לאור בפורמט מהודר ב-1979, הצליח מאוד ופתח את הדרך לספרי בישול רבים ומגוונים, ששיקפו מטבחי עדות ועמים.

ספרי בישול מרובים זימנו לקוראי העברית את מתכוני העמים והעדות:
 נעמה מלאכי הפיקה את הספר "ספר בישול תימני אסלי".
 למטבח הסיני של סירקיס הופיעו מתחרים, כולל "הבישול הסיני" של ישראל אהרוני ודן דאור.
 ישראל אהרוני מציג גם את המטבח הצרפתי ב"במטבח הצרפתי".
 ישראל אהרוני הפיק, יחד עם אברון שאול, את "בישול איטלקי".
 גם דור פלג מתמחה במטבח האיטלקי, לכן הפיק את הספר "לאכול את איטליה".
 המטבח ההונגרי זכה לספק "פפריקה" מאת יוסף לפיד עם שיתוף של רות סירקיס.
 מירי ליבוביץ שרוסטר הגישה בעברית מתכוני "אוכל רומני מבית טוב".
 רחל קינן הגישה את "הבישול המרוקאי של אמא".
 את "דיאלנא", ספר בישול מרוקאי, כתבו מיכל וקסמן ורעות עזר אסרף.
 "יא אמנא" - ספר הבישול התוניסאי, נכרתב על ידי שש בנותיה של שושנה כהן לברן.
 את "הבישול הלבנוני" חיברה גרסיה גרגו.
 "תבורכנה ידייך" או "יסלמו אידיכי" הוא אוסף מתכונים סורי המוגש על ידי סיגי מנטל.
 גיא טוינה הפיק את הספר "לבשל בעיראקית".
 פסקל פרץ-רובין כתבה את "מטעמי עיראק".
 "עשתידכ" - ספר הבישול העיראקי, נכתב על ידי לורן רביד ושושי אורן.
 ורדה שילה כתבה את "הבישול הכורדי".
 את "מטבח פרסי" כתבה רותם ליברזון.
 מדהור ג'אפרי מספקת את המרשמים ל"בישול הודי" לצד סיפורים על התרבות ההודית.
 "אמנות הבישול הסובייטי" הוא לא רק ספר מתכונים, אלא גם ספר אוטוביוגרפי של המחברת, אנה פון ברמזן.
 רות בונדי הציגה את המטבח המרכז אירופאי בספרה "טעם החיים".
 פנינה ניאזוב כתבה את "מתכונים מהמטבח הבוכרי".
 שרה קפלן ורחל גולן דאגו לכך שיהיה גם "בישול יפני במטבח ישראלי".
 המטבח הערבי המסורתי מיוצג על ידי "בלדי", שנכתב על ידי דוהול ספדי ומיכל וקסמן.
 "מקסיקו אהובתי" של איתמר דוידוב מגיש לנו מתכונים מארץ הסומבררו והטקילה.
 בני סיידא כתב את "בישול בלקני".
 שי-לי ליפא כתבה את "המטבח הבלקני שלי".
 "סיפור בולגרי-מהמטבח של סבתא ויקטוריה" נכתב על ידי ענת אחירון ואורית חמיאל.

 יהדות, חגים, כשרות 
עברית היא שפתו של העם היהודי ומכאן שהיא גם שפתם של המתעניינים באוכל יהודי. אוכל יהודי מסורתי התפתח סביב ציוויים דתיים (אי הדלקת אש בשבת) וגם בהשפעת הווי החיים במקומות שונים ובחומרי המזון הזמינים. חגי ישראל זימנו מנות מיוחדות המתקשרות לחגים השונים. לא כל קוראי העברית שומרים כשרות, לכן יש ספרי בישול, שפונים לקהל שאינו מקפיד על הכשרות ולצידם ספרי בישול המציינים דבקותם בדיני הכשרות.
 החמין הוא מנה יהודית, שנולדה מאיסור הבישול בשבת ומכאן ל"חמין", ספר הבישול של שרי אנסקי.
 "ספר הבישול היהודי מזרח ומערב" חובר על ידי קלודיה רודן.
 חנה דוידוף חיברה את "מטעמי הבית היהודי".
 "המטבח היהודי של שמואל כהן" מציג את התבשילים היהודיים... האשכנזים.
 "שמאלץ" הוא ספר הבישול של מתכונים יהודים מזרח אירופאיים ונכתב על ידי שמיל הולנד.
 "המטבח הספרדי" של סוזי דוד מספק את מתכוני האוכל של היהודים הספרדים.

 ספרי בישול לפי קבוצות מאכלים 
מקובל לחלק ארוחת צהריים למנה ראשונה, מנה עיקרית וקינוח. לא ברור אם המרק קודם למנה הראשונה או שבא לאחריה, אך זאת מנה העומדת בפני עצמה. הסלטים מהווים חלק מהמנה הראשונה, אך יש גם סלטים שהם מנה עיקרית. מתאבנים (מעוררי תיאבון) מגישים אפילו לפני המנה הראשונה. יש ספרי בישול ממוקדים בתחום מסוים ומנסים להקיף אותו.
שמאל|ממוזער|180px|נירה רוסו, מחברת פורה של ספרי בישול בעברית

 מנות ראשונות וסלטים 
 נתחיל עם "ירקות - 100 סלטים" של אלינוער רבין.
 "סלט" כתבה לימור לניאדו תירוש.
 "כמה סלטים" כתב רון יוחננוב.
 "הסלטים של חנה שאולוב" לא נותנים לשכוח את שם המחברת.
 "

 ספרי בישול ממוקדים חומרי גלם או מתכונים מסוימים 
חלק מספרי הבישול ממוקדים בחומרי גלם מסוימים, מוצרים חלביים, בשר, פסטה, דבש ואחרים.
 בישול חלב ומוצריו 
 "ממטעמי החלב" ו"ממטעמי החלב 2" נכתבו על ידי נירה רוסו.
 פיי לוי כתבה את "ארוחות חלביות".

 הכנת בשר ומוצריו, כולל עוף ודגים 
 אוהד קויתי וגיל בן שחר חיברו את "ספר של בשר".
 דרור פילץ כתב את "הכל על האש".
 "אז מה אוכלים היום? - עוף" - ערכה איילת לטוביץ.
 גם את "אז מה אוכלים היום? - מטעמי בשר טחון" ערכה איילת לטוביץ.
 וגם את "אז מה אוכלים היום? - המבורגרים וקציצות" ערכה איילת לטוביץ.

 הכנת פסטה 
 "ספר הפסטה הגדול" נכתב על ידי בת' אילון.
 "ספר הפסטה" נכתב על ידי מיכל מוזס.
 גם אליזה צ'לי כתבה "ספר הפסטה".
 "פסטה איטליה" נכתב על ידי דנית סלומון.
 "פסטה, נודלס" נכתב על ידי ישראל אהרוני.
 "קיצור תולדות הספגטי ברוטב עגבניות" נכתב על ידי פרופסור מאסימו מונטנארי.

 הכנת פשטידות 
 דנית סלומון כתבה את "גבינה - עוגות ופשטידות".
 הספר "100 הפשטידות של נירה רוסו" מגלה בשמו מי כתב אותו.
 את "פשטידות" כתב קובי בר.
 גם את "ספר הפשטידות השני" כתב קובי בר.

 תפוחי אדמה 
 "תפוחי אדמה" כתב ישראל אהרוני.
 גם נירה רוסו כתבה "תפוחי אדמה".
 "המון תפוחי-אדמה" כתב בני סיידא.

 אחרים 
 "הזית" נכתב על ידי רותי קינן.
 "ספר הדבש השלם" חובר על ידי בני סיידא.
 "שוקולד:סיפור אהבה" הוא ספר המכיל מתכונים שאסף מקס ברנר.
 את "שוקולד ושושנים" כתבה דנית סלומון.
 את "בישול עם יין" כתבה רות סירקיס.
 את "בישול עם בירה" כתב זן רמון.
 את "ספר הכרובית" כתב עז תלם.

 בישול מוכוון בריאות או הרזיה 
 "ללא סוכר, בישול ודיאטה" הוא ספר שבהכנתו לקחו חלק הדיאטנית עליזה פלנט, מהנדסת המזון יעל אביטל, הרופא יורם קנטר ופרופסור עדינה זיידלר.
 "בישול טבעוני ישראלי" כתבה גלי לופו אלטרץ.
 גם את "טבעוני, פשוט וטעים" כתבה גלי לופו אלטרץ.
 "הברירה הטבעית" נכתב על ידי הילית רינון חמו.
 מוניקה בן ציון כתבה את "הבישול הבריא".
 "רזה לתמיד" נכתב על ידי הארווי ומרילין דיאמונד.
 את "כיף לאכל בריא" כתבו סוזן מרטינו והל ג'ינס.
 ואת "דיאטה בסימן אסטרולוגיה" כתב ג'ראן למייה.
 "המטבח הבריא" נכתב על ידי שי לי ליפא אנג’ל ואורלי פלאי-ברונשטיין.
 "המטבח הטבעוני שלי" נכתב על ידי אורי שביט.
 את "פשטידל" כתב קובי בר.

 בישול במיקרוגל 
התנור מיקרוגל הוא מכשיר המאפשר קיצורי דרך בתהליך הכנת האוכל ואפילו יצירת מנות ייחודיות ואפילו נוצרו כלים מיוחדים לבישול במיקרוגל.
 "בישול ואפיה במיקרוגל" נכתב על ידי קרול בוון.
 בספריית הבישול של רות סירקיס הופיע "מהמיקרוגל בהנאה".
 איילת לטוביץ' כתבה את "לבשל במיקרוגל"
 עפרה ואסנת קצנק כתבו את "א"ב במיקרוגל".
 עפרה קצנק ואסנת סדן-קצנק כתבו גם את "אפשר וקל במיקרוגל".

 בישול לבודדים וקוריוזים 
המתכונים בנויים, בדרך כלל, להכנת ארוחות משפחתיות ובהתאם מחושבים החומרים. כשרוצים להכין ארוחה לאדם בודד זקוקים לחישובים אחרים והדרכות שונות.
 "בישול לגבר המשוחרר" נכתב על ידי עמירם רביב ואשר שחם.
 גלעד מאירי כתב את "מאנציז בישול עם קנאביס ומתכונים למאנציז".

 ספרי בישול לילדים 
קיימים ספרי בישול מותאמים לילדים. ילדים יכולים, לבד או בהשגחת מסוגרים, לבשל ולאפות. הספר הראשון, שהופיע בעברית, היה "ילדים מבשלים" של רות סירקיס, שיצא לאור ב-1975 ופתח את הדרך לספרים נוספים. ילדים מבשלים הוגדר כאחד הספרים האהובים, החשובים והמשפיעים על תרבות האוכל בארץ.

 לקריאה נוספת 
 מהמטבח באהבה: הספרים שלימדו אותנו לבשל


 קישורים חיצוניים 
שמאל|ממוזער|180px|חנה שאולוב, מחברת פורה של ספרי בישול בעברית




הערות שוליים

קטגוריה:בישול
קטגוריה:ספרות בעברית