עמותת תולדות ישראל

עמותת תולדות ישראל היא עמותה ישראלית, המוקדשת לתיעוד, איסוף ושימור עדויות וידאו של לוחמי דור תש"ח ואישים שנטלו חלק בהקמת מדינת ישראל ותקומתה.

 רקע והקמה 
העמותה נוסדה ב-2007 ופועלת מאז לאיסוף זיכרונות אישיים מתקופת המאבק להקמת המדינה ומלחמת העצמאות. מטרתה העיקרית היא לשמר את האפוס ההיסטורי של ראשית המדינה עבור הדורות הבאים, תוך דגש על תיעוד סיפוריהם האישיים של המייסדים, שמספרם הולך ופוחת. הפרויקט הוקם בהשראת קרן שואה של אוניברסיטת דרום קליפורניה, מיזם תיעוד ניצולי השואה של הבמאי האמריקני סטיבן ספילברג.תקציב העמותה מתבסס בעיקר על תרומות, מרביתן מיהדות ארצות הברית. שם העמותה לקוח מן המילים החותמות את שירו של נתן אלתרמן מגש הכסף - והשאר יסופר בתולדות ישראל.

העמותה נוסדה על ידי אריה הלבני, יליד ארצות הברית שעלה לישראל בשנת 2002.העמותה החלה את פעילותה מתוך תחושת דחיפות, במרוץ נגד הזמן, לאור גילם המתקדם של בני דור המייסדים.

 פעילות העמותה 
מאז הקמתה, מתמקדת העמותה באיסוף עדויות וידאו של לוחמים, חברי מחתרות ההגנה, אצ"ל, לח"י, אנשי ציבור, תושבים ואף ילדים שחוו את האירועים סביב הקמת המדינה. הראיונות מתעדים היסטוריה שבעל-פה, לא רק של לוחמים אלא של מי שהייתה לו נגיעה לנושא, בין אם חי בארץ או בגולה, היה במחתרת, בצבא, בשבי או במחנות המעצר בקפריסין. זוהי הקפדה על היסטוריה מדוברת ומצולמת מכלי ראשון, על תקופה מכרעת בתקומת ישראל בעת החדשה.

ראיון ממוצע אורך בין שעתיים לשלוש שעות, אך קיימות עדויות לראיונות ארוכים יותר הנפרשים על מספר מפגשים. אחד הראיונות הארוכים ביותר שנערכו במשך 20 שעות במהלך מספר מיפגשים, היה עם מרדכי בר-און, שהיה חניך בקורס הקצינים הראשון של צה"ל ובהמשך ראש לשכתו של משה דיין וקצין חינוך ראשי. הריאיון הארוך ביותר עד כה, התקיים בעשרה מפגשים ונמשך 26 שעות, נערך עם אליהו סחרוב.

העמותה בנתה ארכיון המתעד את ימי המאבק והתקווה בעת הקמת המדינה, כפי שהשתקפו בעיניהם של מי שנטלו חלק באירועים ההיסטוריים. הארכיון מתעד זיכרונות ועדויות של אנשים מהשורה, לצד אישים מרכזיים ודמויות שהמשיכו לפעול בתחום הציבורי, הלאומי וההיסטורי. תוצרי הארכיון משמשים חוקרים, אנשי חינוך ויוצרים בתחום הקולנוע התיעודי. הוא כולל חומרי צילומי נדירים ובמקרים רבים משמר עדויות של אנשים שאינם עוד בחיים.
ממוזער|ראיון של רפי איתן עבור תולדות ישראל

 מבנה הריאיון ושיטת העבודה 
כדי להבטיח שהזיכרונות והעדויות מתקופת תש"ח יגיעו ממשתתפים פעילים באותה תקופה, הראיונות נגבים מנשים וגברים שנולדו בשנת 1931 או קודם לכן. המרואיינים מאותרים בסיוע אגודות ותיקים וארגונים של יוצאי ההגנה, הפלמ"ח, אצ"ל, לח"י, ומח"ל. הראיונות נערכים בבית המרואיין, בשפה לפי בחירתו. הריאיון מובנה בסדר כרונולוגי ומתחיל בשאלה: "עד כמה רחוק אתה יכול להתחקות אחר שורשי משפחתך?" שאלה זו מאפשרת לתאר הן את הסיפור האישי והן את ההקשר ההיסטורי. הריאיון עוסק בילדות, חינוך, פעילות קהילתית, תנועות נוער, עלייה ומלחמת העצמאות. השאלות פתוחות ואינן כתובות מראש, על מנת לאפשר תיעוד טבעי של הזיכרונות.

חלק מהמרואיינים הם צאצאים או קרובים של חלוצי הציונות, דוגמת יהושע שטמפר, ובמקרים רלוונטיים הראיונות נפרשים גם לשנים שקדמו למלחמה וגם לאחריה. כולל אירועים כמו השתתפות במלחמת ששת הימים ויום הכיפורים או אירועים מכוננים אחרים בחיי האומה. כך, למשל, הריאיון עם רפי איתן עסק לא רק בפעילותו בפלמ"ח, אלא כלל פרק שלם על מבצע לכידת אדולף אייכמן. צבי זמיר, ראש המוסד לשעבר, הרחיב גם לפרקים שקשורים לתפקידו בעת טבח הספורטאים במינכן, ובמלחמת יום הכיפורים. בין המרואיינים בתולדות ישראל מצויים 32 חתני פרס ישראל.

כל הראיונות נשמרים במלואם, עוברים דיגיטציה מיידית ומגובים. אף שהמרואיינים שומרים על הזכויות לסיפורם האישי, זכויות היוצרים והקניין הרוחני של התיעוד שייכות לתולדות ישראל לצרכים חינוכיים, אקדמיים ותיעודיים.

 צוות העמותה 
 אריה הלבני שנקרא אריק וייסברג, לפני שעברת את שמו עם עלייתו לארץ, הוא המייסד והמנכ"ל של תולדות ישראל.
 פלג לוי יליד 1965, מנהל ההפקה המלווה את הפרויקט מראשיתו, כמראיין ו/או צלם.
 הילה קפלן מנהלת ארכיון תולדות ישראל. מפקחת על הפקת הראיונות, דיגיטציה, עריכה וקיטלוג של הראיונות.

 חברי ועדת היגוי 
מייקל ברנבאום, לשעבר מנכ"ל העמותה לתיעוד היסטוריה חזותית של ניצולי השואה ועורך ראשי באנציקלופדיה יודאיקה. שרה קס, מייסדת ונשיאת חברת Fabric, סמנכ"ל תוכן לשעבר, יד הנדיב. יגאל לוסין, מחבר הספר עמוד האש ועורך סדרת הטלוויזיה. מיכאל אורן, שגריר ישראל לשעבר בארצות הברית. רנן שור, מייסד ומנהל בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה. יאיר שטרן, לשעבר מנהל הטלוויזיה הישראלית. הווארד וייזר, לשעבר שותף בחברת ״פרייס-ווטרהאוס-קופר״. רות וייס, פרופסור לספרות יידיש, אוניברסיטת הרווארד. יהודה אבנר, לשעבר שגריר ישראל בבריטניה ויועץ לכמה מראשי ממשלת ישראל. רלף גולדמן, נשיא הכבוד לשעבר, ארגון הג׳וינט. אלעד פלד, לשעבר מנכ"ל משרד החינוך.

 פעילות 
עד 2025 ראיינה העמותה למעלה מ-1,400 איש, והפיקה מעל 4,000 שעות של חומר מצולם. הארכיון כולל עדויות של דמויות מרכזיות בציבוריות הישראלית לצד אנשים מהשורה, ומספק תמונה רחבה ומגוונת של התקופה. הראיונות עוברים תהליך דיגיטציה, עריכה וקיטלוג, ומנוהלים על ידי צוות מקצועי. הארכיון משמש חוקרים, אנשי חינוך, יוצרים בתחום הקולנוע התיעודי והציבור הרחב, ומהווה מקור ייחודי להיסטוריה בעל-פה של התקופה.
ממוזער|צבי זמיר מרואיין על ידי שלמה נקדימון
מבין הראיונות המצויים בארכיון העמותה רואיינו 780 מחברי ההגנה, 125 מהאצ"ל ו-87 מהלח"י. באוסף קיים מגוון ושוני של האנשים המרואיינים. לדוגמה רות וסטהיימרפרופ' יוסף אגסי לצד האלוף יעקב אבןותמר אשלועוד.
ממוזער|שניים מלוחמי דור תש"ח בחזית הדרום בטקס הוקרה

 יומנים וחומר ארכיוני 
בחלקו האחרון של הריאיון מתבקשים המשתתפים להציג מסמכים אישיים, תצלומים ומזכרות. אחדים שיתפו יומני מלחמה, כמו ישראל "ישרלונה" כהן שתיאר קרבות בנגב במלחמת העצמאות, ויעל שמרון שתיארה ביומן מאויר הופעה של ברוניסלב הוברמן בארץ ישראל בשנת 1938. דוגמה נוספת היא המחברת של אשר פישר, ניצול שואה שהיה החייט הראשי של צה“ל ותפר מדים ייצוגיים עבור דוד בן-גוריון, יגאל ידין, ומשה דיין, ושמר מחברת עם מידותיהם. כל החומרים נשמרים בארכיון, חלקם נמסרו לספרייה הלאומית במסגרת מיזם משותף עם תולדות ישראל לאיסוף יומנים אישיים מתקופת הקמת המדינה.

 סדרות סרטים 
 על בסיס הראיונות תולדות ישראל הפיקה מספר סדרות סרטים תיעודיים קצרים. הסרטים שודרו בטלוויזיה הישראלית, הוצגו במוזיאונים בירושלים ובתל אביב, והופצו עם חומרי הנחיה לבתי ספר בקרב יהדות התפוצות ובישראל, באמצעות מפקח מרכז היסטוריה של משרד החינוך.
 המייסדים-סיפור דור תש“ח-סדרה בת עשרים סרטים באורך שתי דקות, הופקה בשיתוף ערוץ ההיסטוריה בישראל, שודרה לראשונה בשנת 2010 ושוב בשנים שלאחר מכן.
 עדי ראייה תש“ח-סדרה של חמישה סרטים באורך 10–15 דקות, לקהל יעד דוברי אנגלית, הופקה בשתוף עם ערוץ ההיסטוריה. המימון היה בין היתר על ידי קרן ג‘ים ג‘וזף.
 עדי ראייה תש“ח-התרומה האמריקאית, סדרת סרטונים קצריםב אורך 3–4 דקות בעברית ובאנגלית, המדגישה את מעורבותם של אמריקאים בהקמת המדינה.
 ירושלים-50 שנה למלחמת ששת הימים – סרטונים קצרים בעברית עם כתוביות באנגלית, הופקו בשתוף עם יד לוי אשכול וחולקו עם חומרי עזר לבתי ספר.
 בשנת 2020 שיתפה תולדות ישראל פעולה עם מועצת הרבנות הראשית של אמריקה בהפקת תוכנית של שעה לצפייה ביתית ליום הזיכרון ויום העצמאות, בתקופת מגפת הקורונה. התוכנית כללה חומרים ארכיוניים ובהם דבריהם של הארי טרומן, הרב נורמן לאם ויהודה אבנר, מדריך לתפילות ליל יום העצמאות בעברית ובאנגלית.

 ארכיון ונגישות 
 עותק מלא של ארכיון תולדות ישראל הופקד בספרייה הלאומית.
 בתקופת הקורונה הועלה כל אוסף הראיונות לערוץ יוטיוב של הארגון, והפך נגיש לקהל הרחב.
 סרטי יוטיוב עם ראיונות, מופיעים בערכים בוויקיפדיה של חלק גדול מהמרואיינים שיש עליהם ערך.
 צוות העמותה בשיתוף פיקוד הצפון של צה״ל, שנערך תחת חסותו של קצין החינוך הראשי, ובמסגרתו קצינים בשירות סדיר ראיינו מפקדים בכירים שלחמו במלחמת העצמאות.
 אנשי תולדות ישראל נטלו חלק באיוש, בהכשרה ובמתן ייעוץ מקצועי לפרויקטים נוספים בתחום ההיסטוריה שבעל פה, בהם מיזמים ממשלתיים להנצחת ראשי הממשלה לוי אשכול ויצחק שמיר, ופרויקט של המדור להיסטוריה שבעל פה באוניברסיטה העברית בירושלים לתיעוד סיפורים של אסירי ציון שעלו לישראל מברית המועצות לשעבר.
 תיעוד לוחמים ממלחמת ששת הימים בפרויקט של גבעת התחמושת.
 תיעוד אנשי הסגל הראשונים של הארגון, בפרויקט של שירות בתי הסוהר.

 פעילות מאז 7 באוקטובר 2023 
לאחר אירועי 7 באוקטובר,2023 שיתפה תולדות ישראל פעולה עם צה“ל וכתרי מעוז-מנכ“ל גבעת התחמושת, בתיעוד עדויות של לוחמים שלקחו חלק בהגנה על בארי, כפר עזה ורעים בלחימה ברצועת עזה. בסך הכול התקיימו 131 ראיונות, בעיקר עם חיילי חטיבת הצנחנים. מטעמי ביטחון, החומר אינו פתוח לציבור בשלב זה, אך הועבר לארכיון המחלקה להיסטוריה בצה“ל.

תולדות ישראל הצטרפה לחטיבה להיסטוריה שבעל פה באוניברסיטה העברית ולאגודה הישראלית להיסטוריה שבעל פה, בהקמת "פורום למובילי יוזמות תיעוד במלחמה". בפורום חברים מעל 300 משתתפים ומתקיימת בו תמיכה בכמאה מיזמי תיעוד שונים. בין הפעילויות: סמינרים וסדנאות שבועיים העוסקים בהיבטים משפטיים, אתיים וטכניים של תיעוד בעל פה.

 חשיבות והשפעה 
תרומת פעילות העמותה משמעותית לשימור הזיכרון הקולקטיבי של דור המייסדים במדינת ישראל בכך שאפשרה הנגשה של עדויות נדירות, רבות מהן של אנשים שכבר אינם בין החיים. על ידי שימוש בטכנולוגיית האינטרנט המאגר משמש כלי עזר למחקר היסטורי, להוראה ולהפקת סרטים תיעודיים, ומסייע בהעמקת ההיכרות עם היבטים בתולדות המדינה ועל תרומתם של אנשי הדור המייסד. מאפשרת להציג את עדויות מקימי המדינה בפני הציבור הרחב.

 קישורים חיצוניים 

 תולדות ישראל: לוחמי דור תש"ח, אתר הספרייה הלאומית
 ארכיון תולדות ישראל, אתר הספרייה הלאומית
 תולדות ישראל, אתר jgive





 פרויקט תיעוד דור תש"ח, אתר תולדות ישראל











 הערות שוליים 

תולדות ישראל
קטגוריה:מלחמת העצמאות: אישים
קטגוריה:דיגיטציה המונית
קטגוריה:יוטיוב