יודן בר טרפון

רבי יודן בר טרפון (המאה הרביעית-החמישית לספירה) היה אמורא שפעל בארץ ישראל בתקופה הביזנטית. במחקר מקובל לזהות אותו כהחכם המופיע על מצבת קבר שהתגלתה בבית הקברות היהודי העתיק של יפו, המוצגת כיום במוזיאון האוניברסיטאי באוסלו, נורווגיה. לפי הצעה זו יודן נמנה עם החכמים הבודדים בתקופת חז"ל שלגביהם נמצאו עדויות ארכאולוגיות ישירות.

 אמרתו 
יודן מוזכר באמרה בודדת המופיעה פעמיים (בשתי מסכתות שונות) בתלמוד הירושלמי.

התלמוד דן בזמן בגרותו של עץ התאנה, כאשר רבי יהושע סבור שהתאנה פורייה רק החל מגיל שש שנים. התלמוד מקשה על עמדה זו בשל העובדה שניתן לראות עצי תאנה פוריים בגילאים צעירים יותר. התשובה לקושי זו מיוחסת לרבי יודן בר טרפון, הטוען כי גזע התאנה מתפתח במהירות ומגיע לעובי של עץ בוגר, אך העץ מאחר להניב פרי עד שנתו השישית. עם זאת, בכתב יד ליידן של מסכת שביעית נפלה טעות כתיב (באותו כתב יד במסכת ערלה לא נפלה טעות זו), שבה הנוסח השגוי "ר' יודן כד טריפן" מופיע במקום "ר' יודן בר טרפון" - כתוצאה מהחלפת האות ב' באות כ' והאות ר' באות ד'. טעות זו השפיעה על פרשנים מסוימים שאף ניסו לפרש את הביטוי הבלתי מובן "כד טריפן". בכל המקורות האחרים שמו של יודן רשום בצורה עקבית יחסית כ"ר' יודן בר טרפון".

 מצבת הקבר 
מצבת קבורה הנושאת שם של חכם בשם יודן בנו של טרפון נמצאה בשלהי המאה ה-20 בבית הקברות היהודי העתיק של יפו, שפעל בתקופה הרומית והביזנטית. על המצבה חקוקה כתובת בכתב ארמי-עברי:

הכתובת מתוארכת על ידי הארכאולוג ד"ר עומרי עבאדי למאה הרביעית או החמישית לספירה.

המצבה הגיעה לנורווגיה באמצעות אספן העתיקות פלטון פון אוסטינוב. האחרון רכש את המצבה ככל הנראה מהמנזר הרוסי שהחזיק בשטח בית הקברות היהודי העתיק.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה חזר אוסטינוף לרוסיה, ואת אוסף העתיקות הוא מכר לאוניברסיטת אוסלו. המצבה המקורית מוצגת כיום במוזיאון אוניברסיטת אוסלו.
במחקר שפרסם ההיסטוריון ד"ר איל דודסון נגלה כי במכון הפרוטסטנטי הגרמני לארכאולוגיה בירושלים (במתחם אוגוסטה ויקטוריה) מוצג רק העתק גבס של המצבה המקורית.

 זיהוי 
בתחילה היו שסברו שמדובר בבנו של התנא רבי טרפון. אך כיום מקובל לטעון כי מדובר באמורא שפעל בארץ ישראל בתקופה הביזנטית. השם "טרפון", שמקורו ביוונית, כמעט ואינו מופיע בספרות חז"ל. ע"פ שפירו ואחרים, השילוב בין נדירות השם, המיקום, תיארוך המצבה והניתוח הלשוני מחזק את ההשערה כי מדובר באמורא ר' יודן בר טרפון. הראשון לזהות את הקשר בין ר' יודן שבמצבה לבין ר' יודן בתלמוד הירושלמי היה פרופ' שמואל קליין.

לפי שפירו ייתכן שר' יודן פעל מעט אחרי תקופתו של האמורא שמואל בר נחמני שפעל בעיר לוד הסמוכה ליפו.

ראו גם
 טריפון (פירושונים)

לקריאה נוספת
 שמואל קליין, Jüdisch-palästinisches Corpus Inscriptionum : (Ossuar-, Grab- und Synagogeninschriften), וינה, 1920 (עמוד 39)
 שמא יהודה פרידמן, מחקרי לשון ומינוח בספרות התלמודית: מנח, מנח רביע (סדרת אסופות ומבואות בלשון), ירושלים, 2014 (עמודים 260-261)
 זאב וילנאי, מצבות קודש בארץ ישראל, מוסד הרב קוק, ה'תשכ"ג (עמוד שצ)

קישורים חיצוניים
 דייוויד שפירו, The Talmudic Sage Buried in Jaffa—Whose Tombstone Ended Up in Norway, באתר JFEED (באנגלית)

 איל דודסון, תעלומת המצבה הנודדת של יודן בן רבי טרפון, באתר ד"ר איל דודסון

 הערות שוליים 

קטגוריה:הדור הרביעי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:יפו: רבנים
קטגוריה:אישים בחז"ל המוזכרים במקורות חיצוניים
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-4