המחאות בגינאה (2009)

המחאות בגינאה בשנת 2009 היו הפגנות מחאה שהתקיימו ב-28 בספטמבר 2009 בעיר קונאקרי, בירת גינאה, בהשתתפות כ-50,000 איש. ההפגנות נערכו נגד המועצה הלאומית לדמוקרטיה ולפיתוח, ממשלת חונטה צבאית שעלתה לשלטון לאחר הפיכה צבאית בדצמבר 2008. עילת המחאה הייתה הכרזתו של מנהיג החונטה, קפטן מוסא דאדיס קמארה, על כוונתו להתמודד בבחירות לנשיאות שנקבעו לינואר 2010, בניגוד להצהרתו הקודמת שלא יעשה כן.

הממשלה אסרה על קיום הפגנות עד ל-2 באוקטובר. חרף האיסור, התקבצו מפגינים באצטדיון בעיר, וכוחות הביטחון פתחו בירי לעברם. לפי דיווחים, נהרגו לפחות 157 מפגינים, 1,253 נפצעו, וכ-30 מפגינים, בהם סלו דאלן דיאלו, מנהיג מפלגת איחוד הכוחות הדמוקרטיים של גינאה, נעצרו.

סידיה טורה, ראש ממשלה לשעבר ומנהיג אופוזיציה, נפצע אף הוא באירוע. קמארה טען כי החיילים שפעלו באצטדיון לא היו בשליטתו. ארגוני אופוזיציה טענו כי החונטה מפרה את חופש הביטוי ואת זכויות האדם במדינה.

ב-28 בספטמבר 2018 דרשו שישה ארגוני זכויות אדם להביא לדין את האחראים לפשעים. בין הארגונים היו: אגודת הקורבנות, ההורים והחברים של טבח 28 בספטמבר (AVIPA), ארגון זכויות האדם של גינאה (OGDH), הפדרציה הבינלאומית לזכויות אדם (FIDH), אמנסטי אינטרנשיונל, ו-Human Rights Watch.Guinea: 9 Years Later, Bring Justice for September 28 Crimes

ב-31 ביולי 2024 הורשע מוסא דאדיס קמארה בבית משפט ב"פשעים נגד האנושות" ונגזרו עליו 20 שנות מאסר. בשנה שלאחר מכן, חנן אותו נשיא גינאה, ממאדי דומבויה.

 רקע 
ב-24 בדצמבר 2008, כשש שעות לאחר מותו של נשיא גינאה לנסנה קונטה, הוקראה ברדיו הממלכתי הודעה על הפיכה צבאית בראשות קפטן מוסא דאדיס קמארה. ההודעה נמסרה בשם קבוצה בשם המועצה הלאומית לדמוקרטיה ולפיתוח (CNDD), שהכריזה על פיזור מוסדות הרפובליקה, השעיית החוקה והשבתת פעילות פוליטית ואיגודית.

קמארה הצדיק את ההפיכה בטענה כי מוסדות המדינה לא היו מסוגלים להתמודד עם מצבה הכלכלי והחברתי של גינאה, המאופיין בעוני מתמשך ובשחיתות. לדבריו, הממשלה החדשה תורכב מנשיא שמוצאו מהצבא וראש ממשלה אזרחי, תוך הבטחת ייצוג אתני מאוזן.

עם עלייתו לשלטון, נהנה קמארה מתמיכה ציבורית מסוימת, על רקע מורת רוח משלטונו הממושך של קונטה, שנמשך 24 שנים. קמארה התחייב לקיים מעבר שלטוני דמוקרטי והצהיר כי לא יתמודד בבחירות לנשיאות. הוא פעל לחשיפת פעילות פלילית, בין היתר בתחום הסחר בסמים, והציג הודאות של חשודים, ובהם גם אוסמאן קונטה, בנו של הנשיא הקודם, בתוכנית טלוויזיה בהנחייתו.

בהמשך כהונתו התגברו טענות נגדו ונגד כוחות הביטחון הכפופים לו, על רקע מעורבותם במעשי אלימות, ביזה ואונס. כמו כן, דווח כי קמארה השפיל דיפלומטים, פוליטיקאים ונציגים זרים במהלך פגישות, ואיים עליהם לעזוב את המקום אם לא יצייתו להנחיותיו.

 המחאה 
ב-28 בספטמבר 2009 נערכה הפגנת מחאה המונית בקונאקרי, ביוזמת ארגוני אופוזיציה, בעקבות הכרזתו של קפטן מוסא דאדיס קמארה כי ייתכן שיתמודד בבחירות לנשיאות, בניגוד להצהרות קודמות. המחאה התקיימה למרות איסור ממשלתי על קיום הפגנות באותה תקופה.

על פי דיווחים, כוחות המשמר הנשיאותי, המכונים "הכומתות האדומות", הגיעו לאצטדיון שבו התקיימה ההפגנה, והחלו בפיזור גז מדמיע. לאחר מכן פתחו בירי לעבר ההמון, שגרם לפצועים ולנפגעים כתוצאה מדוחק ונפילה. עיתונאי ועדי ראייה דיווחו על מקרים של תקיפות מיניות, ביזה, השחתת ציוד עיתונאי ואלימות קשה מצד חיילים.

עדי ראייה מסרו כי חיילים עצרו אזרחים, שאלו על נאמנותם הפוליטית, ובמקרים מסוימים ירו למוות במי שלא תמך בשלטון. נשים דיווחו על מקרי אונס קבוצתי, כולל שימוש בכלי נשק. אחרים תיארו הכאות של אזרחים מבוגרים ושליפת זקניהם.Al Jazeera English: Unrest over Guinea killings. (30 September 2009)

הפצועים פונו לבתי חולים, שם התקבלו גם על ידי נציגי ארגוני זכויות אדם. לצד נפגעים מירי, דווח גם על מקרים של פציעות מחפצים קהים. גופות ההרוגים רוכזו בחדרי מתים תחת אבטחה של כוחות צבאיים. משפחות הקורבנות זומנו לזיהוי ואיסוף גופות, אולם חלקן דיווחו כי הגופות נעלמו. עדים טענו כי חיילים העמיסו גופות על גבי משאיות. תמונות שפורסמו, בהן נראו עשרות גופות מסודרות ברחובות, שימשו ארגוני זכויות אדם להמחשת הפער בין הדיווחים לבין נתוני הממשלה.Al Jazeera English: Guinea junta accused of cover-up. (21 October 2009)

 תגובת הממשלה 
קפטן מוסא דאדיס קמארה הכחיש אחריות לירי במהלך ההפגנה, ובראיון לרדיו צרפת הבינלאומי (RFI) טען כי החיילים שפעלו בזירה היו "גורמים בלתי נשלטים בצבא", וכי לא שלט באופן מלא בכוחות שהיו מעורבים באירועים. הוא מסר כי שהה במשרדו בזמן הירי, ולא הוציא פקודת פתיחה באש. קמארה גם הכחיש ידיעה מוקדמת על תקיפות מיניות שבוצעו על ידי חיילים.

בהמשך, קרא קמארה לחקירה של האו"ם, למינוי מתווך בין המפלגות בגינאה ולהקמת ממשלת אחדות לאומית. הקהילה הכלכלית של מדינות מערב אפריקה (ECOWAS) מינתה את נשיא בורקינה פאסו, בלז קומפאורה, לשמש כמתווך. ההצעה להקמת ממשלת אחדות נדחתה על ידי האופוזיציה, שראתה בכך ניסיון להסיט את תשומת הלב מהאירועים באצטדיון.

ב-7 באוקטובר הודיע קמארה על הקמת ועדת חקירה בת 31 חברים, בהם שבעה שופטים ממשרד המשפטים. לדבריו, הוועדה תפעל באופן עצמאי.

המשפט בנושא ההרג באצטדיון החל ב-28 בספטמבר 2022, לאחר שקמארה כבר עזב את תפקידו. ב-4 בנובמבר 2023, חולץ קמארה לזמן קצר מבית הכלא בקונאקרי על ידי קבוצה חמושה במהלך עימותים שבהם נהרגו תשעה בני אדם. הוא נלכד מחדש תוך שעות. ב-31 ביולי 2024 הורשע קמארה ונגזרו עליו 20 שנות מאסר. ב-28 במרץ 2025, חנן אותו נשיא גינאה, ממאדי דומבויה.

 מחלוקת על מספר ההרוגים 
שלושה ימים לאחר האירועים, מסרה ממשלת גינאה כי מניין ההרוגים עומד על 56. ארגוני זכויות אדם טענו כי המספר גבוה יותר, וכי הצבא ביצע קבורות חשאיות של גופות במחנה הצבאי אלפא יאיא דיאלו. הארגון הגינאי לזכויות אדם (OGDH) והאספה האפריקאית להגנה על זכויות אדם (RADDHO) מסרו כי קיבלו פניות ממשפחות הקורבנות בדרישה לבדוק את נסיבות קבורת יקיריהם. ב-1 באוקטובר נפתחו חדרי הקירור בבית חולים לעיתונאים. מומחה לרפואה משפטית, חסן בה, שהתיר את כניסת התקשורת למקום, הכחיש כי הצבא קבר גופות באופן חשאי.

 תגובות בינלאומיות 
 – משרד החוץ של צ'ילה גינה את האירועים, וכינה אותם "טבח סיטונאי של אזרחים ממניעים פוליטיים". בהצהרה נאמר כי צ'ילה דורשת מהרשויות בגינאה לנקוט צעדים להעמדת האחראים לדין, לשחרור מנהיגי האופוזיציה, לשיקום הסדר ולהבטחת זכויות אזרחיות ופוליטיות, על מנת לאפשר מעבר מהיר לדמוקרטיה.

 – בהצהרה ראשונית גינתה ממשלת צרפת את האופי האלים של ההפגנות, אך בהמשך השעתה את קשרי הצבא עם גינאה וקראה לכינוס חירום של האיחוד האירופי.

 – ארצות הברית הביעה דאגה מהמצב, וקראה לממשלת החונטה לעמוד בהתחייבותה לקיים בחירות חופשיות, הוגנות, ובמועד, שבהן לא יתמודדו חברי החונטה השלטת.

 – האיחוד האפריקאי הביע דאגה מהתדרדרות המצב במדינה והודיע כי יטיל סנקציות אם קמארה יתמודד בבחירות הקרובות לנשיאות.

 – חאבייר סולאנה, ראש מדיניות החוץ של האיחוד, קרא לשחרור מיידי של מנהיגי האופוזיציה ולריסון מצד הממשלה, תוך הבטחת מעבר דמוקרטי ושקוף. ב-21 באוקטובר הודיעה מועצת האיחוד האירופי על אמברגו נשק והטלת סנקציות על בכירים בממשלת החונטה.

 – נשיאת ליבריה, אלן ג'ונסון-סירליף, קראה לכינוס פסגת חירום של הקהילה הכלכלית של מדינות מערב אפריקה בנושא גינאה.

בשל המתיחות הביטחונית, החליטה פיפ"א לשנות את מיקום משחק מוקדמות מונדיאל 2010 בין נבחרת גינאה לנבחרת בורקינה פאסו. המשחק, שאמור היה להתקיים בקונאקרי, נערך באקרה, גאנה.

 חקירות בינלאומיות 
Human Rights Watch פרסם בדצמבר 2009 דו"ח שחיבר בין מספר מבכירי המועצה הלאומית לדמוקרטיה ולפיתוח (CNDD) לבין האירועים שהתרחשו באצטדיון. הדו"ח ציין כי המעשים שבוצעו במהלך ההפגנה עשויים להוות פשעים נגד האנושות.Human Rights Watch, "Guinea: Stadium Massacre, Rape Likely Crimes Against Humanity", 17 December 2009

באותה שנה פרסמה ועדה מטעם האומות המאוחדות דו"ח בן 60 עמודים, שתיאר את האלימות שהופעלה נגד המפגינים, בדגש על תקיפות מיניות נגד נשים. לפי ממצאי הדו"ח, לפחות 109 נשים ונערות נפגעו באירוע על ידי מעשי אונס ותקיפות מיניות חמורות. הוועדה קבעה כי "ניתן להסיק באופן סביר" שהמעשים מהווים פשעים נגד האנושות, והמליצה על העברת הדו"ח למועצת הביטחון של האו"ם, האיחוד האפריקאי, ממשלת גינאה ו־ECOWAS.

 הערות שוליים 

קטגוריה:אפריקה: היסטוריה צבאית
קטגוריה:גינאה: פוליטיקה