ארגון הגג למוסדות חב"ד

ארגון הגג למוסדות חב"ד בארץ הקודש היה ארגון גג חב"ד בישראל, שהוקם ב-1973 ופורק ב-1991. הארגון כלל תחתיו את כלל מוסדות חסידות חב"ד בישראל. הארגון הוקם בשנת 1973 ונוהל על ידי אפרים וולף, אריה ליב קפלן, שלמה מיידנצ'יק, זושא וילימובסקי ושמואל חפר.

הארגון עמד בקשר רציף עם אדמו"ר חב"ד השביעי מנחם מנדל שניאורסון וקיבל ממנו הוראות בנוגע לפעולותיו. בשנת 1990 פורק הארגון בהוראת האדמו"ר בעקבות אי שביעות רצונו מפועלם של חברי הארגון, וחבריו פוטרו מניהול המוסדות המייצגים בחב"ד.

 רקע 
ארגון "כולל חב"ד" אשר הוקם בידי שניאור זלמן מלאדי האדמו"ר הראשון של חסידות חב"ד בשנת 1805, היה במשך עשרות שנים ארגון הגג המארגן והמפקח על מוסדות חב"ד בארץ ישראל. עם זאת, במשך השנים הקימו אדמו"רי חב"ד מספר מוסדות בארץ ישראל אשר לא היו תחת "כולל חב"ד" כגון ישיבת תורת אמת בירושלים, רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש ועוד.

בשנת 1941 הקים אדמו"ר חב"ד השישי, יוסף יצחק שניאורסון, את ארגון "אגודת חסידי חב"ד בישראל" במטרה להפיץ את תורת חסידות חב"ד בארץ ישראל. עם השנים הפכה האגודה למעין ארגון גג נוסף בישראל מה שיצר שאלות לגבי סמכויות של כמה מוסדות חב"ד בארץ. בעקבות כך, בשנת 1944 שלח יוסף יצחק שניאורסון מכתב אל "כולל חב"ד" בו הוא מורה כי עליהם להישמע להוראות אגודת חסידי חב"ד.

 הקמת ארגון הגג ופעילותיו 
בפגישה עם מנהל בית הספר "בית רבקה", שמואל חפר, הביע האדמו"ר השביעי של חב"ד, מנחם מנדל שניאורסון, את רצונו בהקמת ארגון שיאגד את כלל מוסדות חסידות חב"ד בישראל. בשנת 1979 הקים שניאורסון את ארגון הגג במטרה שיעסוק בנושאים שאינם חלק מתחום האחריות של מוסדות חב"ד הקיימים וכן על מנת שייצג את מוסדות חב"ד בפני גורמים שונים.

את מלאכת הקמת הארגון הטיל האדמו"ר על שמואל חפר, מנהל ישיבת חב"ד בלוד אפרים וולף, ויו"ר ועד כפר חב"ד שלמה מיידנצ׳יק. להם הורה האדמו"ר לצרף גם את שליח חב"ד בצפת, אריה ליב קפלן אשר מונה על ידו ליו"ר הארגון. לדברי קפלן הוא היה זה שהציע לראשונה את ארגון הגג לאדמו"ר. אסיפות ארגון הגג התנהלו בדרך כלל במשרד הישיבה בלוד. בהמשך שנת 1979 שלח שניאורסון מכתב אל שמואל חפר בו הביע תרעומת על חוסר הפעילות של הארגון.

תחת שם הארגון פעלו אריה קפלן, יוסף ישראל בלוי ודובר חב"ד ברק'ה וולף להשגת תקציבים ממשלתיים למוסדות חב"ד בישראל, ובהוראת שניאורסון מונה יודק׳ה איידלקופף לאחראי על תרומות מתורמים פרטיים.

מאז הכרזת האדמו"ר שניאורסון על מיזם לימוד "הרמב"ם היומי" ב-1984 נטל על עצמו ארגון הגג את ארגון טקסי סיומי הרמב"ם בישראל. בטקס הסיום הראשון, בשנת 1985, השתתפו אלפים מקרב היהדות החרדית, בהם האדמו"ר מגור שמחה בונם אלתר.

בשנת 1986, בעקבות התנגדות מנהיג הליטאים אלעזר מנחם שך למינוי משה יהודא ליב לנדא כרב העיר בני ברק לאחר פטירת אביו, הורה שניאורסון למסור ליו"ר ארגון הגג קפלן שאם הוא לא יצליח להביא את מינויו של לנדא בפועל, הרי שהוא יכול להפסיק את פעילותו כשליח חב"ד בישראל ולחזור לניו יורק.

טקס סיום הרמב"ם השני התקיים בשנת 1986 בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב ובמהלכו התרחש עימות בין 500 תלמידי בית הספר למלאכה שהושארו בחוץ בהוראת ארגון הגג ובין מאבטחי המקום ושוטרי משטרת ישראל. בעקבות כך, שניאורסון הביע תרעומת על אנשי ארגון הגג ובחורף 1987 אמר מזכירו של האדמו"ר, יהודה לייב גרונר לקפלן כי יש "רוח קרירה" מהאדמו"ר בנוגע לארגון הגג בעקבות העימותים שהתרחשו בטקס.

 המחלוקת עם צעירי אגודת חב"ד 
ממוזער|393x393 פיקסלים|מסמך גילוי דעת של בית דין רבני חב"ד מיום 6 במאי 1989 בו הוא מצהיר שכל הפעילות המסועפת של חב"ד בישראל היא באחריות הבלעדית של צעירי אגודת חב"ד בישראל וכי אין לגופים אחרים בחב"ד רשות לפנות אל הסניפים בענייני ייצוג, תקציבים, כספים ושום עניין אחר ללא תיאום והסכמה מראש של צעירי אגודת חב"ד, זאת כתגובה למחלוקת שהתעוררה בין צעירי אגודת חב"ד לארגון הגג. על המסמך חתמו הרבנים חברי בית הדין: דב בער אליעזרוב, דוד חנזין, יהוסף רלב"ג, לוי ביסטריצקי, זאב דב סלונים, מרדכי שמואל אשכנזי, יצחק יהודה ירוסלבסקי ומנחם מנדל גלוכובסקי
במהלך 1989 התגלעו חילוקי דעות בין הנהלת צעירי אגודת חב"ד בישראל לבין ארגון הגג בעניין האחריות על ייצוג סניפי ובתי חב"ד בישראל. בעקבות כך, ב-6 במאי של אותה שנה הוציאו חברי בית דין רבני חב"ד חוות דעת המצהירה שכל הפעילות המסועפת של חב"ד בישראל היא באחריות הבלעדית של צעירי אגודת חב"ד וכי אין לגופים אחרים בחב"ד רשות לפנות אל הסניפים בענייני ייצוג, תקציבים, כספים ושום עניין אחר ללא תיאום והסכמה מראש של צעירי אגודת חב"ד.

בעקבות חוות הדעת נשלח מטעם ארגון הגג ערעור בפני מזכירות מנחם מנדל שניאורסון. כעבור כמה ימים, ב-11 במאי, פנתה המזכירות אל מזכיר בית הדין יצחק יהודא ירוסלבסקי וביקשה ממנו להקפיא את חוות הדעת. בבוקר 12 במאי קרא שניאורסון למזכיריו יהודה לייב גרונר וירחמיאל בנימין קליין והודיע כי כל סניפי חב"ד נמצאים בסמכות מרכז צעירי אגודת חב"ד. הוא ביקש מהם לטלפן לקפלן וירוסלבסקי ולהודיעו להם את דבר ההחלטה, וכן לטלפן לראש אגודת צעירי חב"ד יוסף יצחק אהרונוב ולהודיע לו שהוא עומד במשרתו ואף אחד לא יכול לשנות זאת.

 ארגון הגג והתרגיל המסריח 
 התרגיל המסריח 

במהלך שנת 1990, שנה וחצי אחרי הקמת ממשלת ישראל העשרים ושלוש שהייתה ממשלת אחדות בין מפלגות הליכוד והמערך תחת יצחק שמיר כראש ממשלה, שלח יו"ר המערך שמעון פרס את סגנו יוסי ביילין לשיחות חשאיות עם ראשי מפלגות החרדים במטרה להפיל את הממשלה בהצבעת אי אמון ובמקומה להרכיב ממשלת שמאל-חרדים. לאחר שהושגה הסכמה עם החרדים הגישה סיעת המערך הצבעת אי אמון בממשלה. בעקבות זאת, פיטר שמיר את פרס מהממשלה ושאר שרי המערך התפטרו גם הם. ב-15 במרץ 1990 נפלה הממשלה בהצבעת אי אמון.

בליל 11 באפריל הציג פרס את ממשלתו החדשה, ולמחרת אמורה הייתה הכנסת לאשר אותה. ואולם בבוקרו של אותו יום התברר ששניים מחברי הכנסת של אגודת ישראל, אברהם ורדיגר ואליעזר מזרחי, נעדרים מהמשכן. ורדיגר עשה זאת בהוראת הרב שך, ומזרחי בהוראת הרב שניאורסון. לאחר שפרס נאלץ להודיע על כישלונו, הטיל הנשיא את מלאכת הרכבת הממשלה על שמיר, שהצליח להקים את ממשלת ישראל העשרים וארבע תחת ראשותו.

 מעורבות ארגון הגג בתרגיל וכישלונם 
בשנים 1989–1990 המערך דאג לחזק את קשריו עם עסקני חב"ד. בינואר 1990, בשליחות פרס, דאגו יועציו נמרוד נוביק ומני ברזילאי לכרטיסי טיסה לרוסיה לחברי ארגון הגג ברק'ה וולף ואריה קפלן וכן גם לאשתו שרה קפלן. מטרת הנסיעה הרשמית הייתה חיזוק היהדות ברוסיה. בעת ההכנות להפלת ממשלת שמיר, קיימו אנשי המערך שיחות עם אנשי ארגון הגג, תוך הבטחת תקצוב מוסדות חב"ד ב-4 מיליוני שקלים מקופת המדינה. לצד זאת ארגון הגג לא תמך במפורש בהפלת הממשלה. בפגישה של פרס עם עסקני הארגון הבטיח לתקן את החקיקה בנושא "מיהו יהודי" כך שיוכר רק גיור כהלכה, בתמורה לכך שלא יפריעו למהלכיו. במהלך דיוני מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל אשר עסקו בשאלה האם להיות שותפים למהלכיו של פרס לא הביאו חברי ארגון הגג את דעתו של שניאורסון בנושא ויצרו בפניהם את הרושם שהאדמו"ר אינו מתנגד להקמת ממשלה בראשות המערך.

בבוקר ה-1 באפריל 1990, הגיע כתב 'קול ישראל' עודד בן עמי אל שניאורסון ושאל לדעתו בנוגע להתפרקות הממשלה בישראל. האדמו"ר ענה כי הוא שבע רצון כל זמן שיצחק שמיר ממשיך לכהן כראש הממשלה משום שהוא תומך במדיניותו הניצית נגד מסירת שטחים. בעקבות דברים אלה ששודרו באותו יום בישראל הצהיר אליעזר מזרחי כי לא יוכל לתמוך בהקמת ממשלה בראשות פרס.
ממוזער|אדמו"ר חב"ד השביעי, מנחם מנדל שניאורסון, כשמאחוריו מזכירו יהודה לייב גרונר

 תגובות למעורבות ארגון הגג בתרגיל 
באפריל, בעקבות שידור דעת שניאורסון ברדיו, מסר מזכירו של שניאורסון, יהודה לייב גרונר, לחברי מועצת גדולי התורה כי אין הוראה מפורשת של האדמו"ר כיצד להצביע אך עם זאת, עמדתו הכללית היא בעד ממשלת ליכוד. למרות זאת, כישלון התרגיל גרר תרעומת רבה מצד חברי מועצת גדולי התורה על כך שאנשי ארגון הגג גרמו להם להבין שהרב שניאורסון לא יתנגד להקמת ממשלה בראשות פרס, חברי המועצה ובראשם נשיא המועצה, האדמו"ר מויז'ניץ משה יהושע הגר, אמרו לרב מרדכי שמואל אשכנזי כי אילו היו יודעים את דעת שניאורסון בנושא, הרי שהמועצה הייתה נוהגת אחרת. המעשה התקבל בתור ביזיון של גדולי התורה ואף גרר קריאות לחרם על חב"ד.

בבוקר ה-19 באפריל, בעקבות האירועים, כינס בית דין רבני חב"ד בפעם הראשונה בתולדותיו, כינוס חירום בבית הכנסת בית מנחם בכפר חב"ד בו השתתפו אלפי חסידי חב"ד. בכינוס התנערו רבני חב"ד מאנשי ארגון הגג וטענו שהם סילפו את דברי האדמו"ר. בסיומו הקריא מזכיר בית הדין יצחק ירוסלבסקי את החלטת בית הדין הקובעת כי על רקע דעת האדמו"ר, חל איסור לתמוך במפלגה התומכת במשא ומתן על מסירת שטחים. כמו כן התייחסו חברי בית הדין בחומרה אל מעורבותם של חברי ארגון הגג בעניין:

בנוסף הביעו הרבנים את צערם בפני חברי מועצת חכמי התורה שכבודם נפגע בעקבות אותו רושם מוטעה שנוצר. ב-26 באפריל, במענה לאחד מחברי מועצת גדולי התורה שרצה לוודא האם הודעת רבני חב"ד בכנס החירום משקפת את רצון האדמו"ר שניאורסון ענה האדמו"ר בחיוב.

 פירוק הארגון ואחרית דבר 
ב-19 באפריל 1990 כתב שניאורסון לקפלן: . ב-22 באפריל התכנסו חברי בית דין רבני חב"ד, אשר עוד לא ידעו על ביטול ארגון הגג, והודיעו על הדחת הרב לייבל קפלן מניהול ארגון הגג והחלפתו באפרים וולף. בנוסף הודיעו על הדחת ברק'ה וולף מתפקידו כדובר חב"ד בישראל.

ב-6 בינואר 1991 לאחר שמזכיר בית הדין, ירוסלבסקי, פנה לשניאורסון בנוגע לכך שאנשים מארגון הגג ממשיכים להפריע לו ולמוסדות חב"ד, ענה לו האדמו"ר:

שניאורסון הוסיף שאין לסמוך עליהם בשום עניין, והשווה אותם פעם אחר פעם, במספר התכתבויות, לאנשי מדין (אשר מתוארים בתנ"ך כעם שנלחם בבני ישראל).

ב-7 במאי 1991, במענה להצעת שליחי חב"ד באוסטרליה שניאור חיים גוטניק ויצחק גרונר על הקמת ארגון גג באוסטרליה כתב שניאורסון "הגג שבעבר לא הצליח ודי למבין".

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ארגוני חב"ד