המשבר הפוליטי ברומניה (2021)

המשבר הפוליטי ברומניה ב-2021 היה משבר ממשלתי חמור שהתרחש ברומניה בין ספטמבר לנובמבר 2021, בעקבות התפרקות הקואליציה, הצבעת אי-אמון בממשלה וכישלונות חוזרים בהרכבת ממשלה חדשה. המשבר נבע ממחלוקות חריפות בתוך קואליציית הימין-מרכז שהוקמה לאחר הבחירות לפרלמנט בדצמבר 2020, והתעצם בעקבות הדחת שר המשפטים מ-USR PLUS על ידי ראש הממשלה פלורין קיצו מהמפלגה הלאומית-ליברלית (PNL). התפטרות שרי USR PLUS והצטרפותם להצעת אי-אמון שהגישה האופוזיציה הובילו להפלת הממשלה, ולתקופה ממושכת ללא הנהגה ביצועית יציבה בעיצומו של גל רביעי של מגפת הקורונה.

המשבר הסתיים רק לאחר הקמת קואליציה רחבה ובלתי שגרתית בין המפלגה הלאומית-ליברלית (PNL), המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (PSD) והאיחוד הדמוקרטי של ההונגרים ברומניה (UDMR), שבמסגרתה מונה הגנרל בדימוס ניקולאיה צ'וקה לראש הממשלה. המשבר חשף את השבריריות של המערכת הפוליטית ברומניה, והוביל לביקורת נרחבת מצד החברה האזרחית וכלי תקשורת מקומיים ובינלאומיים, אשר הצביעו על פגיעה ביציבות הדמוקרטית ובאמון הציבור במוסדות המדינה.

 רקע 
המשבר הפוליטי החל להתגבש בתחילת 2021 על רקע חילוקי דעות בין ה-PNL ל-USR PLUS. ה-PNL, מפלגת מרכז-ימין מסורתית, התמקדה בהמשך מדיניות כלכלית שמרנית, בעוד USR PLUS, מפלגה פרוגרסיבית-ליברלית, דחפה לרפורמות מהירות יותר, כולל במערכת המשפט והמלחמה בשחיתות. המתחים התגברו סביב מספר סוגיות מרכזיות:

 מינוי שרים ופיטוריהם: בראשית ספטמבר 2021, ראש הממשלה קיצו פיטר את שר המשפטים סטליאן יון מ-USR PLUS, בטענה שהוא לא קידם רפורמות מספיק מהר. המהלך עורר זעם בקרב USR PLUS, שראתה בו הפרה של הסכם הקואליציה. בתגובה, USR PLUS הודיעה על פרישה מהקואליציה, מה שהוביל לפירוק הברית המשולשת עם ה-PNL וה-UDMR.
 תוכנית ההשקעות הלאומית "אנגל": תוכנית זו, שנועדה להקצות כספים לפיתוח תשתיות מקומיות, הפכה למקור מחלוקת. USR PLUS טענה כי התוכנית אינה שקופה ומשמשת את ה-PNL לקידום אינטרסים פוליטיים של ראשי ערים ממפלגתם. המחלוקת סביב התוכנית העמיקה את הקרע בין המפלגות.
 הגל הרביעי של מגפת הקורונה: במהלך גל רביעי קשה של מגפת הקורונה, שהעמיד את מערכת הבריאות הרומנית תחת לחץ עצום, רומניה, שהייתה המדינה השנייה באיחוד האירופי עם שיעור ההתחסנות הנמוך ביותר (אחרי בולגריה), סבלה משיעורי תמותה גבוהים (כ-400 ביום), כאשר באוקטובר 2021 היא דורגה במקום השני בעולם בשיעור התמותה לנפש מקורונה. חוסר היכולת של הממשלה להתמודד ביעילות עם המשבר הבריאותי הוסיף ללחץ הציבורי והפוליטי.
 מתחים פנימיים ב-PNL: פלורין קיצו התמודד גם עם מתחים בתוך מפלגתו שלו, כאשר יו"ר ה-PNL, לודוביק אורבן, שהיה ראש ממשלה לפני קיצו, התנגד למדיניותו והאשים אותו בניהול לקוי. המאבק הפנימי החליש את מעמדו של קיצו והקשה עליו לייצב את הקואליציה.

בבחירות לפרלמנט בדצמבר 2020, המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (PSD) זכתה במספר המושבים הרב ביותר, אך לא השיגה רוב. המפלגה הלאומית-ליברלית (PNL), שהייתה בשלטון, הגיעה למקום השני. בעקבות כך, ראש הממשלה לודוביק אורבן התפטר. ניקולאיה צ'וקה מונה לראש ממשלה זמני, ובסופו של דבר, פלורין קיצו מונה לראש הממשלה החדש. קואליציה חדשה הוקמה, וכללה את PNL, USR-PLUS והאיחוד הדמוקרטי של ההונגרים ברומניה (UDMR).

 הצבעת אי-אמון והפלת ממשלת קיצו 
ב-5 באוקטובר 2021 הוגשה הצעת אי-אמון על ידי PSD, תחת הכותרת "די לעוני, לעליות המחירים ולפשעים! להפיל את ממשלת קיצו!". ההצעה עברה ברוב של 281 קולות, מספר שיא מאז המהפכה הרומנית, וממשלת קיצו נפלה. הנשיא קלאוס יוהאניס התייחס למצב כ"משבר", והדגיש את הצורך בממשלה מתפקדת לנוכח האתגרים הבריאותיים והכלכליים.

 ניסיונות להרכבת ממשלה חדשה 
לאחר הפלת ממשלתו של פלורין קיצו בהצבעת אי-אמון ב-5 באוקטובר 2021, רומניה נכנסה לתקופה של חוסר יציבות פוליטית, שהתאפיינה בניסיונות כושלים להרכבת ממשלה חדשה. בתקופה זו, שלושה מועמדים שונים ניסו להרכיב ממשלה, אך רק לאחר כישלונות חוזרים ונשנים, הוקמה קואליציה רחבה בסוף נובמבר 2021.

ב-11 באוקטובר 2021, הנשיא קלאוס יוהאניס מינה את דצ'יאן צ'ולוש, מנהיג מפלגת USR, לראש ממשלה. צ'ולוש הציע ממשלת מיעוט של USR בלבד, אך לא הצליח להשיג תמיכה בפרלמנט. ב-20 באוקטובר, ממשלתו נדחתה ברוב של 184 מתנגדים מול 88 תומכים, מה שהוביל לכישלון הניסיון הראשון להרכבת ממשלה חדשה.

לאחר כישלון צ'ולוש, ב-21 באוקטובר, מינה הנשיא יוהאניס את ניקולאיה צ'וקה, גנרל בדימוס ושר ההגנה, לראש ממשלה. צ'יוקה ניסה להרכיב ממשלת מיעוט של PNL ו-UDMR, אך גם הוא לא הצליח להשיג רוב בפרלמנט. ב-1 בנובמבר, צ'יוקה ויתר על המנדט להרכבת הממשלה, ובכך נכשל גם הניסיון השני להרכבת ממשלה.

לאחר שני כישלונות, החלו מגעים בין המפלגות המרכזיות להקמת קואליציה רחבה. ב-22 בנובמבר, הנשיא יוהאניס מינה שוב את צ'יוקה לראש ממשלה, והפעם הצליח להרכיב קואליציה שכללה את PNL, PSD ו-UDMR. ב-25 בנובמבר, הממשלה החדשה קיבלה את אמון הפרלמנט, עם 318 קולות בעד. הקואליציה החדשה כללה הסכם רוטציה על ראשות הממשלה, כאשר צ'יוקה יכהן ראשון, ולאחר מכן יוחלף על ידי נציג PSD.

הקמת הקואליציה הרחבה סימנה את סיום המשבר הפוליטי, אך עוררה ביקורת ציבורית על שיתוף פעולה בין מפלגות יריבות, במיוחד בין PNL ל-PSD, שנחשבו עד אז ליריבות פוליטיות מובהקות.

 השלכות 
המשבר הפוליטי האיר זרקור על סוגיית הרפורמה החוקתית, כאשר הממשלה שהושבעה לאחרונה הביעה את כוונתה לערוך תיקון שני לחוקת רומניה מ-1991, במטרה "לשקף מודל מדיני התואם את צורכי החברה העכשווית". השינויים הצפויים כוללים הבהרה של סמכויותיו של נשיא רומניה, וכן הסדרה של מערכת הצעת אי-אמון בונה, בדומה לזו הקיימת במדינות כמו גרמניה או ספרד, בין היתר.Liderii coaliției anunță modificarea Constituției. Ciolacu: Rolul președintelui trebuie clarificat / Cîțu: Să abordăm votul la 16 ani

ב-8 בדצמבר 2021, המנהלת הלאומית למלחמה בשחיתות (DNA) פתחה בחקירה בנוגע לאופן שבו אורגן הקונגרס של המפלגה הליברלית הלאומית (PNL) בספטמבר 2021, בחשד לעבירות של שיבוש המאבק במחלות (בפרט מגפת הקורונה) וניצול לרעה של סמכויות.DNA anchetează PNL după Congresul în care a fost ales Florin Cîțu. Au fost deschise două dosare penale

ב-14 בדצמבר 2021, נשיא ה-PNL לשעבר, לודוביק אורבן, הודיע על הקמתה הרשמית של מפלגתו החדשה, כוח הימין (FD), לאחר חודשיים של ספקולציות.Ludovic Orban și-a înființat un nou partid. Cum se va numi noua formațiune politică לעומת זאת, פלורין קיצו התפטר מתפקידו כנשיא ה-PNL ב-2 באפריל 2022.

מאז השבעת ממשלת קואליציה הלאומית למען רומניה (CNR) בראשות צ'וקה, חוותה רומניה מגמה של מעבר לעבר אוטוריטריות ואיליברליות.

 הדחתו של קלאוס יוהאניס 
ב-1 בנובמבר 2021, הברית למען איחוד הרומנים (AUR) הודיעה על פתיחת הליכים להדחתו של הנשיא קלאוס יוהאניס, בנימוק של "הפרות חוזרות ונשנות של חוקת רומניה" מאז תחילת כהונתו הנשיאותית. זאת, זמן קצר לאחר שלודוביק אורבן הביע ספקנות בנוגע לסיכוי שיוהאניס יסיים את כהונתו השנייה כנשיא מבלי שיושעה על ידי הפרלמנט. לאחר מכן, אורבן אף הצהיר כי יתמוך באופן נחרץ וישתתף באופן פעיל בתהליך הדחתו של יוהאניס.

בסקר דעת קהל של CURS שנערך באותו חודש, 35% מהמשיבים ראו בנשיא יוהאניס את האחראי העיקרי למשבר הפוליטי.Sondaj CURS realizat la comanda PSD: Partidul lui Ciolacu a ajuns la 38%, PNL a scăzut la 18% / 35% îl indică pe Klaus Iohannis drept principalul vinovat pentru criza politică בסוף פברואר 2022, ג'ורג'ה סימיון הודיע כי מפלגתו (AUR) אספה למעלה ממיליון חתימות לצורך ייזום תהליך הדחתו של יוהאניס.

 הערות שוליים 

קטגוריה:רומניה: פוליטיקה
קטגוריה:משברים פוליטיים
קטגוריה:2021 בפוליטיקה
קטגוריה:2021 באירופה