קרול נברוצקי

קרול טדאוש נַברוצקי (בפולנית: Karol Tadeusz Nawrocki; ) הוא היסטוריון ופוליטיקאי פולני, המכהן הנשיאהּ השביעי של פולין. מאז 2021 הוא עומד בראש מכון הזיכרון הלאומי של פולין, ולפני כן שימש כמנהל מוזיאון מלחמת העולם השנייה בגדנסק בין השנים 2017 ל־2021. לאחר שניצח בבחירות 2025 לנשיאות, נברוצקי הושבע לתפקידו ב־6 באוגוסט 2025.

כהיסטוריון, חקר נברוצקי את האופוזיציה האנטי-קומוניסטית בפולין, הפשע המאורגן ברפובליקה העממית של פולין, ואת ההיסטוריה של הספורט. בפברואר 2024 נכלל ברשימת המבוקשים של הפדרציה הרוסית בעקבות מעורבותו בפירוק אנדרטאות שהנציחו את נוכחות הצבא האדום בשטחי פולין בין השנים 1944–1989. ב־24 בנובמבר 2024 הוכרז נברוצקי כמועמד עצמאי לנשיאות פולין על ידי מפלגת חוק וצדק, שגיבתה את מועמדותו.

נברוצקי מחזיק בעמדות שמרניות מבחינה תרבותית, והאשים את ממשלת המצע האזרחי וארגוני להט"ב בסקסואליזציה של ילדים – ואף השליך בהפגנתיות עותק של הספר Gender Queer: A Memoir למגרסת נייר במהלך הבחירות לנשיאות ב-2025. נברוצקי תומך בשימור הקשרים ההדוקים בין הכנסייה הקתולית בפולין לבין הממשלה, בהפללה נרחבת של הפלות, ובהתנגדות למיסוד בחוק של נישואים של זוגות מאותו המין או איחוד אזרחי, בטענה שאלה מפרים את האתיקה המינית הקתולית. מבחינה גאופוליטית, הוא תומך בהידוק נוסף של קשרי פולין עם נאט"ו ושל יחסי ארצות הברית-פולין, ונוקט בעמדות אירוסקפטיות.

 תחילת דרכו 
נברוצקי נולד ב-3 במרץ 1983 בעיר גדנסק שבפולין. אביו רישארד (1949–2008) היה חָרָט וחבר בתנועת סולידריות. אמו, אלז'בייטה, הייתה כורכת ספרים. יש לו אחות צעירה בשם נינה, העובדת כקונדיטורית במסעדה בקרקוב.

את לימודיו היסודיים והתיכוניים השלים בגדנסק, ובשנת 2002 סיים את בחינות המאטורה  – המקבילות לבחינות הבגרות בישראל. בשנת 2003 סיים את לימודיו בבית הספר העל-תיכוני למינהל ועסקים בגדנסק, והוסמך כמומחה לניהול משאבי אנוש. נברוצקי השלים את לימודיו הגבוהים בפקולטה להיסטוריה של אוניברסיטת גדנסק, שם גם קיבל את תואר דוקטור לפילוסופיה בשנת 2013. ב-2023 סיים לימודי תואר שני בלימודי אסטרטגיה, תוכניות וניהול פרויקטים באוניברסיטה הטכנולוגית של גדנסק.

 קריירה מקצועית 
הוא עבד במכון הזיכרון הלאומי של פולין  בשנים 2009–2017, ובין השנים 2013–2017 עמד בראש משרד החינוך הציבורי של סניף המכון בגדנסק. במקביל, כיהן גם כיושב ראש מועצת הרובע שדלצה  שבגדנסק בין השנים 2011–2017.

בשנת 2017 מונה למנהל מוזיאון מלחמת העולם השנייה בגדנסק  – תפקיד שבו כיהן עד 2021. לאחר מכן שב למכון הזיכרון הלאומי, ומונה ביוני 2021 לסגן נשיא המכון. ביולי 2021 נכנס לתפקידו כנשיא המכון, לאחר שנבחר על ידי הסיים ואושר על ידי הסנאט של פולין.

נברוצקי הוא מחברם או שותף לכתיבתם של ספרים אחדים, וכן של מאמרים מדעיים שונים העוסקים באופוזיציה האנטי-קומוניסטית בפולין, בפשע המאורגן ברפובליקה העממית הפולנית, ובהיסטוריה של הספורט.

נברוצקי השתמש בשם העט "טדאוש באטיר" (Tadeusz Batyr) לכתיבת ספר שעסק בפושע בעולם התחתון של פולין הקומוניסטית בשנות ה-80 של המאה ה-20. במהלך מערכת הבחירות ב-2025 התגלה כי בשנת 2018 נברוצקי הופיע בטלוויזיה הפולנית בזהות בדויה כ"טדאוש באטיר", כשלראשו כובע וטשטוש על פניו. באותה הופעה אמר "באטיר" כי נברוצקי "היה ההשראה שלי", וציין כי "הוא היה הראשון שחקר את הפשע המאורגן בפולין הקומוניסטית". במקביל, כתב נברוצקי ברשתות החברתיות כי "טדאוש באטיר פנה אליי כדי לקבל הכוונה", והוסיף: "הוא הודה לי על העזרה בספר המעניין, שאותו אני ממליץ לקרוא".

 נשיא פולין 
 הבחירות לנשיאות פולין 2025 

ממוזער|סמליל מסע הבחירות של נברוצקי
ב-24 בנובמבר 2024, במהלך "הקונגרס האזרחי" שאורגן על ידי מפלגת חוק וצדק, הוכרז נברוצקי כמועמד עצמאי בבחירות לנשיאות 2025. את ההכרזה ערך ההיסטוריון אנדז'יי נובאק, שהציג את קורות חייו והישגיו של נברוצקי. נברוצקי, העומד בראש מכון הזיכרון הלאומי, זכה לתמיכה מפורשת מצד המפלגה.

במהלך מסע הבחירות נאלץ להתמודד עם מספר דיווחים בגנותו שהתפרסמו בעיתונות הפולנית. נברוצקי, מתאגרף חובב שנוהג לפרסם ברשתות החברתיות תמונות שלו מתאמן, נחשף בתקשורת הפולנית כמי שבשנת 2009 השתתף בקטטה המונית של 140 אוהדי כדורגל בעיר גדנסק.

ב-18 במאי 2025, בסיבוב הראשון של הבחירות, הגיע נברוצקי למקום השני עם 29.1% מהקולות, והעפיל לסיבוב השני מול מועמד מפלגת המצע האזרחי רפאל צ'אסקובסקי. ב-2 במאי 2025 נועד עם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ בחדר הסגלגל. נברוצקי הבטיח כי אם ינצח בבחירות יסכל כל ניסיון של ממשלת המרכז-שמאל בראשותו של דונלד טוסק להוציא לפועל רפורמות ליברליות – ויתנגד גם לצירופה של אוקראינה לנאט"ו.

ב-1 ביוני 2025 נערך הסיבוב השני בבחירות לנשיאות ובו גבר נברוצקי על צ'אסקובסקי בפער של פחות מאחוז אחד. לאחר פרסום מדגמי הסקרים בליל הבחירות, הכריז צ'אסקובסקי על ניצחונו בבחירות אך משחלפו השעות לקראת הבוקר התברר כי התהפכה המגמה ונברוצקי נטל ההובלה בבחירות.

 נשיאותו 
נברוצקי הושבע לתפקידו ב-6 באוגוסט 2025.

 עמדותיו 
ממוזער|נברוצקי עם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ בחדר הסגלגל, 1 במאי 2025
נברוצקי נחשב לעצמאי מבחינה מפלגתית, אך בעל השקפת עולם שמרנית. הוא מגדיר את עצמו כ"נציג המחנה הפטריוטי במובנו הרחב", ומדגיש שמעולם לא היה חבר במפלגה פוליטית כלשהי. לדבריו, הוא "מועמד אזרחי" שמבקש להביא לסיומה של "המלחמה הפולנית-פולנית". נברוצקי הצהיר כי הוא מוכן לתמוך בכל ממשלה פולנית שתדרוש את חפירתם מחדש של קברי קורבנות פולנים בווהלין, וכי שאלות היסטוריות ואחריות ציבורית הן "קווי ההפרדה" המרכזיים עבורו. רשת החדשות "יורוניוז" תיארה את הזיקה הפוליטית של מסע הבחירות של נברוצקי כ"פטריוטית, פרו-נוצרית, תומכת בנאט"ו ובעלת גישה אוהדת כלפי הנשיא דונלד טראמפ".

נברוצקי מתנגד לפדרליזם של האיחוד האירופי, ומדגיש את הצורך בשימור הזהות הלאומית הפולנית במסגרת האיחוד. בעבר גינה ניסיונות למזער את חומרת טבח הפולנים בווהלין ובמזרח גליציה בשנים 1943–1945 בידי צבא ההתקוממות האוקראיני מתוך רצון לשפר את יחסי אוקראינה-פולין. נברוצקי מתנגד לצירופה של אוקראינה לנאט"ו או לאיחוד האירופי כל עוד זו לא תקבל אחריות על רצח העם שבוצע בפולנים בווהלין. הוא תומך בסיום מלחמת רוסיה-אוקראינה באמצעות הסכם שלום, אך סבור כי סוגיית מסירת השטחים צריכה להתברר לא רק באוקראינה אלא גם במסגרת קהילת המדינות האירופיות. בנוסף, הוא דורש פיצויים מגרמניה על פשעיה נגד פולין במלחמת העולם השנייה, וטוען כי פיצויים אלו נחוצים כדי שגרמניה תוכיח את כוונותיה לשלום עם פולין. נברוצקי מתנגד בחריפות לפדרציה הרוסית, ואמר כי "רוסיה היא אימפריאליסטית במהותה – בין אם מדובר בטרור הלבן, בטרור האדום, או בטרור המודרני".

הוא ספג ביקורת בישראל על כך שהמעיט בתפקידם של הפולנים בשואה. הוא אמר כי יגן על פולין "נגד כל ההתקפות המגעילות" של חוקרי שואה. עם זאת, במהלך קמפיין הבחירות הוא נמנע מלבקר את ישראל על פעילותה בעזה במסגרת מלחמת חרבות ברזל.

 קישורים חיצוניים 



הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים פולנים
קטגוריה:פוליטיקאים פולנים
קטגוריה:נשיאי פולין
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1983