מלכת אופיר עם תכשיטי זהב

מלכת אופיר עם תכשיטי זהב היא דמות מקראית, המופיעה בספר תהילים פרק מה' . על פי מספר זרמים בנצרות, היא נחשבת לדמות נבואית של מרים הבתולה. פירוש התנ"ך הקתולי החדש (NBC) מאשר כי "הברית החדשה והסופית מתייחסת לכל העמים. הליטורגיה שואבת השראה ממזמור זה כדי לחגוג את ההגשמה המרשימה ביותר של נישואים מיסטיים אלה: מרים הבתולה, המלכה ואשתו של המלך, ואלה שבעקבותיה בחרו במשיח כבת זוגם." 

הבשורה הפרוטו-אובססיבית על פי יעקב מספרת לנו שכאשר מרים, בגיל שלוש, נשלחה לבית המקדש על ידי הוריה, פמליה של עלמות בתולות, אוחזות בנרות שתיים שתיים, ליוותה אותה ליעדה. הכהן קידם את פניה, ולאחר שנישק אותה, בירך אותה וקרא: "ה' הגדיל את שמך מפני כל הדורות, כי באחרית הימים יגלה בך את גאולתו לבני ישראל.  כך, התגשמה נבואת תהילים מד (45), לפיה הכלה תובא למלך על ידי פמליה של בתולות אחרות. הפסוקים הראשונים מדברים על היפה שבכל בני האדם, מלא בחסד ובברכות נצחיות, גיבור המגן על האמת והצדק, זהו ישוע המשיח, המשיח ובן האלוהים.  פסוק 10 מצביע על מלכה בתולה זו כמימין למלך, וזהו סמל לכבוד גדול. פסוקים 14 ו-15, כפי שפורשו על ידי הקדוש מקסימוס, מספרים כיצד בת המלך, אשר גילתה את עצמה קודם לכן כאלוהים עצמו (פסוק 7), הציגה את עצמה לפניו יפהפייה, עם בגדים רקומים בזהב ובגדים ססגוניים. מוקדם יותר (פסוק 12) מוסבר שיופייה של הבתולה קסום למלך, אביה, מה שמראה לנו שיופייה ומותרות בגדיה מייצגים את הצבעים המגוונים של מעלותיה השונות ואת הערך היקר, כאילו מזהב, של כל תכונותיה, שבהן עוטרה לאורך כל גדילתה. 

 פרשנות כמרים הבתולה 
על פי הזרם הקתולי, המחצית השנייה של תהילים מה' עוסקת במרים הבתולה. היא "מלכת הזהב של אופיר" (פסוק 9); יופיה, שכה נחשק על ידי המלך, אינו מראה חיצוני, אלא ליבה (פסוק 13); והכנסייה מיוצגת על ידי הבתולות המלוות אותה (פסוק 14), והסוגדות לה (פסוק 12). כדי להבין זאת, עלינו תחילה להבין את מעמדה של המלכה בתנ"ך. המלכה לא הייתה אשת המלך, אלא אמו. למלך היו נשים רבות, אך רק אם אחת.   גם הכנסייה האורתודוקסית חולקת את אותה פרשנות עם הכנסייה הקתולית. 
קטגוריה:מרים, אם ישו

הערות שוליים