הסונטה ה-18 של שייקספיר

שמאל|ממוזער|מבנה הסונטה

שמאל|ממוזער|120 פיקסלים|הקראת הסונטה על ידי Ankit Love
הסונטה ה-18 (באנגלית: Sonnet 18 ; המוכרת גם כ"האם אשווה אותך ליום קיץ") היא מן הידועות ביותר מבין 154 הסונטות שכתב המשורר והמחזאי האנגלי ויליאם שייקספיר.

בסונטה זו תוהה הדובר אם עליו להשוות את הנער היפה ליום קיץ, אך מציין כי תכונותיו של הנער עולות על אלו של יום קיץ — רעיון המהווה את אחד מנושאי השיר. הדובר מציין כי תכונותיו של יום קיץ משתנות עם הזמן ודועכות, בעוד שהיופי של הנער יישמר לעד בשורות השיר, כל עוד ייקרא.Shakespeare, William. Duncan-Jones, Katherine. Shakespeare’s Sonnets. Bloomsbury Arden 2010. . עמ' 146.
בסונטה מצויה אירוניה: לא את דמותו של הנער הצעיר מנציח השיר, אלא דווקא את תיאור יום הקיץ שהוא אמור לעלות עליו; ואף על פי שאין תיאור מפורש של הנער עצמו, מתוארת באורח חי ועמוק דמותו של יום קיץ. בכך מוענקת לו נצחיות דווקא דרך ההשוואה.Hammond, Gerald. The Reader and the Young Man Sonnets. Barnes & Noble. 1981. עמ' 27. .
מבנה

הסונטה ה-18 היא סונטה אנגלית טיפוסית, הידועה גם כסונטה שייקספירית. היא כוללת 14 שורות בפנטמטר יאמבי: שלושה קטעי ארבע שורות (קטרנים quatrains) ואחריהם בית סיום זוגי (couplet). כמו כן, הסונטה מקיימת את סכמת החריזה האופיינית:-

ABAB CDCD EFEF GG.

השיר ממשיך את המסורת הרטורית של סונטות פטררקאיות, המזוהות עם סגנון הסונטות של פרנצ'סקו פטרארקה. סונטות מסוג זה נהגו לעסוק באהבה וביופייה של דמות נאהבת, לעיתים קרובות בלתי מושגת – אם כי לא תמיד.Jungman, Robert E. "Trimming Shakespeare's Sonnet 18", *ANQ: A Quarterly Journal of Short Articles, Notes and Reviews*, כרך 16, גיליון 1 (ינואר 2003), עמ' 18–19. . ISSN 0895-769X.

הסונטה כוללת גם וולטה — תפנית בנושא השיר — המתחילה בבית הרביעי.Preminger, Alex, ו-Brogan, T. *The New Princeton Encyclopedia of Poetry and Poetics*, הוצאת אוניברסיטת פרינסטון, 1993, עמ' 894. .

השורה הראשונה של בית הסיום מדגימה משקל יאמבי תקני בפנטמטר.
/ = איקטוס — הברה מודגשת מבחינה מטרית; × = נון-איקטוס — הברה בלתי מודגשת.

הקשר
השיר הוא חלק מסדרת סונטות אודות "הנעורים היפים" (שכולל את סונטות 1–126 לפי המספור המקובל מאז מהדורת 1609). הוא גם הסונטה הראשונה לאחר רצף הפתיחה, הידוע כ"סונטות ההולדה". עם זאת, יש חוקרים הסבורים כי סונטה זו עדיין שייכת לסונטות ההולדה, מאחר שהיא עוסקת ברעיון השגת חיי נצח באמצעות המילה הכתובה — נושא המופיע, לשיטתם, גם בסונטות 15 עד 17. מנקודת מבט זו, ניתן לראות בסונטה זו שלב מעבר לקראת נושא הזמן שבסונטה 20.Shakespeare, William et al. *The Sonnets*, Cambridge University Press, 1996, עמ' 130. .

ניתוח
בשורה השלישית, "Rough winds do shake the darling buds of May", מתחילה הסונטה במשקל מסוג ספון (spondee) להדגשת הרעיון שהרוחות הסוערות אינן פוגעות רק בקיץ עצמו, אלא אף מטלטלות את השורה עצמה.

המילה "complexion" בשורה השישית יכולה להתפרש בשני אופנים:

1. המראה החיצוני של הפנים, כהמשך ישיר לשמש — "עין השמיים" — המוזכרת בשורה הקודמת;

2. המשמעות הקדומה יותר של המונח, בהקשר של תורת ארבע הליחות (humorism).

בזמנו של שייקספיר, המילים "complexion" ו-"temperate" יכלו לרמז הן על מצבים חיצוניים (כגון מזג האוויר) והן על איזון פנימי בין הליחות. לפיכך, המשמעות השנייה של "complexion" מצביעה על כך שלאהוב יש מזג פנימי נעים ויציב, בניגוד לשמש — שעשויה להיעלם ביום מעונן. המשמעות הראשונה מתייחסת פשוט לשינוי שלילי במראה החיצוני.Ray, Robert H. "Shakespeare's Sonnet 18", *The Explicator*, כרך 53, גיליון 1 (אוקטובר 1994), עמ' 10–11. doi:10.1080/00144940.1994.9938800.

המילה "untrimmed" בשורה השמינית ניתנת לשתי פרשנויות:
1. כקיצור של תיאור אובדן של קישוטים או עיטורים;
2. כהתייחסות למפרשים לא מכווננים בספינה.

בפירוש הראשון, המשמעות היא שדברים יפים מאבדים עם הזמן את חינניותם. בפירוש השני, מתואר ה'טבע כספינה שמפרשיה אינם מותאמים לשינויי הרוח, ולכן אין לה תיקון מסלול. השילוב של פרשנות זו עם הביטוי "מהלך הטבע המשתנה" יוצר אוקסימורון: שינוי שאינו משתנה — כלומר, העובדה שהשינוי הוא הקבוע היחיד. שורה זו יוצרת מעבר מהארעיות של שמונה השורות הראשונות, אל הנצחיות של שש השורות האחרונות. הן השינוי והן הנצחיות מודגשים ומאותגרים בסיום.

המילה "ow'st" בשורה העשירית נושאת שתי משמעויות נפוצות בזמנו של שייקספיר: "ownest" (אתה מחזיק) ו-"owest" (אתה חייב). באותה תקופה נעשה לעיתים שימוש במילה "owe" גם במשמעות של "own". עם זאת, הפירוש "owest" מרמז על כך שהיופי הוא דבר שאול מהטבע — ויש להחזירו. לפי פרשנות זו, ניתן לראות במילה "fair" משחק מילים עם "fare" – כלומר, המחיר שיש לשלם לטבע במסע החיים.Howell, Mark. "Shakespeare's Sonnet 18", *The Explicator*, כרך 40, גיליון 3 (אפריל 1982), עמ' 12. doi:10.1080/00144940.1982.11483535.

חוקרים נוספים מציינים כי נושא ההשאלה וההחזר שמופיע בסונטה מתייחס הן לטבע והן לאנושות. גם לקיץ, לדוגמה, יש "חכּה קצרה מדי" (lease) — מונח המביע רעיון של השאלה זמנית. מוטיב כלכלי זה מופיע בסונטות רבות של שייקספיר, והוא משקף את החברה הקפיטליסטית המתפתחת בתקופתו.Thurman, Christopher. "Love's Usury, Poet's Debt: Borrowing and Mimesis in Shakespeare's Sonnets", *Literature Compass*, כרך 4, גיליון 3 (מאי 2007), עמ' 809–819. doi:10.1111/j.1741-4113.2007.00433.x.

ביצועים מוקלטים של הסונטה
 .
 .
 צ'אק לידל  מקריא את הסונטה ה-18.
 דייוויד גילמור  שר את הסונטה ה-18.
 בריאן פרי  אלבום מחווה לדיאנה, נסיכת ויילס, משנת 1997.
השוואת תרגומים שונים של הסונטה לעברית
קצרה היריעה, כדי להכיל את כל התרגומים מאנגלית לעברית של הסונטה ה-18. להלן רשימה חלקית להשוואה.

+ עופרה עופר אורן ליאורה ברנשטיין זיווה שמירהַאִם תִּדְמֶה לְיוֹם קֵיצִי חָמִים?

אַתָּה יָפֶה יוֹתֵר וּצְנוּעַ מֶזֶג.

רוּחוֹת אָבִיב עָטוֹת עַל נִצָּנִים,

ְאַחֲרִית הַקַּיִץ כְּבָר נִרְמֶזֶת.

עֵינוֹ שֶׁל הָרָקִיעַ כֹּה חַמָּה,

עִתִּים גַּם פְּנֵי הַפָּז מַאֲפִירִים,

וְהַיָּפֶה שׁוֹקֵעַ וְנִשְׁמָד,

בְּדֶרֶךְ טֶבַע אוֹ צֵרוּף מִקְרִים.

אֲבָל בְּךָ הַקַּיִץ יִשָּׁאֵר,

אֶת יָפְיְךָ לָעַד לֹא יְקַפַּח.

בְּךָ לֹא מַר־הַמָּוֶת יִתְפָּאֵר,

כִּי בְּשׁוּרוֹת הַשִּׁיר אַתָּה תֻּנְצַח.

כָּל עוֹד עֵינָם שֶׁל בְּנֵי אָדָם פְּקוּחָה

הַשִּׁיר הַזֶּה יִחְיֶה – וְגַם דְּמוּתְךָ.הֲכִי אַֹשְוֶּה אוֹתְךָ לְיֹום תַּמּוּז?

אַתָּה מַרְהִיב יוֹתֵר, זֶה לֹא כְּדַאי

פְּרַחִים יַשְׁמִיד חַמְסִין נִיסָן זָהוּב

חֶזְקַת הַקַּיִץ אֲרֻכָּה מִדַּי

וּלְעִתִּים יִלְהַט הַשֶּׁמֶשׁ רַב

אוֹ לְהֵפֶךְ, בְּעָבִים יְכַס אֹורֹו

וְכָל דָּבָר יָפֶה יֵשׁ שֶׁנִּרְקָּב

סְתָם כָּךְ אוֹ צַו הַטֶּבַע, זוֹ דַּרְכֹּו.

אַךְ קַיִץ נְעוּרֶיךָ לא יִמֹּוג

וּמִתִּפְאַרְתֶּךָ לא יִגָּרַע

הֹודְךָ בְּגֵיא צַלְמָוֶת לֹא יָפוּג

לַנֶּצַח תַּעֲמֹד זוֹ הַשִּׁירָה.

כָּל עוֹד יֵשׁ עַיִן בָּאָדָם וְרוּחַ

קַיָּם גַּם זֶה וּבְךָ חַיִּים יַפִּיחַהַאֲדַמֶּה דְּמוּתְך לְיוֹם בְּאָב?

אַתָּה נָאֶה וְאַף מָתוּן יוֹתֵר;

צִיצֵי סִיוָן תַּחְמֹס סוּפָה בִּיעָף,

וְקַיִץ אַך הוּא בָּא, וּכְבָר עוֹבֵר.

יֵשׁ שֶׁתִּבְעַר עֵין הַחַמָּה, תִּיקַד,

יֵשׁ שֶׁיִּכְהֶה עֵין זְהָבָהּ, יוּעַם,

אַף יֵשׁ שֶׁהַיָּפֶה יָפְיוֹ יֹאבַד,

בְּיַד מִקְרֶה אוֹ חֲלִיפוֹת עוֹלָם.

אַך אֶת זִיוְך הזְּמָן לא יְכַלֶּה

אוֹצְרוֹת חִנְּך לא יִשּמְטוּ מִיָּד,

הַמָּוֶת לא יָהִין לְהִתְהַלֵּל,

כִּי בְּשִׁירַי תָּנֵץ דְּמוּתְך לָעַד.

אִם לֵב יִפְעַם וְעַיִן לא תִּכְהֶה,

יִכּוֹן שִׁירִי וּבוֹ דְּמוּתְך תִּחְיֶה.

+ ראובן אבינועם אפרים ברוידא בן-ציון בן-משההליום של קיץ אדמך?

נעים אתה ממנו ועדין יותר.

חמת סופות הנצנים תשיל -

מחמל אביב - וקיץ חיש עובר.

יש עין-שמים לזרא תלהט,

וזהב מראה יש יהפך עמום.

וסר חנו נוי מנאה נפרד

על פי מקרה או חליפות היקום.

אך תור קיצך לנצח לא ימור,

אף לא יאבד נויך!

בל יתהלל בך המות כי צלו תשמר -

עם שיר-עולם בזמן אתה מושל!

כל עוד אדם נושם, עינו תחזה -

גם זה יחיה, ואתה תחיה בזה!האם ליום של קיץ אמשילך?

אתה ענג יותר ורך ממנו;

פרחי סיון הרוח משליכה,

ותור הקיץ בא וראה איננו:

יש עין רקיע רב מדי תבער,

ויש אשר עמום זהב דיוקנה;

כל הוד הודו יפנה,

עדיו יוסר ביד מקרים וחליפות עונה:

אבל קיצך הוא נצח לא יבל,

ומהודך רסיס לא יזרה,

ומות לא ירהב, בך ימשל,

עת עם טורי בנצח תתערה;

כל עד אדם רואה ופה נושם,

יחיו הללו, ואתה בהם.האם ליום של קיץ אדמה את יפיך?

יפה אתה ונלבב ממנו.

רוח-סער מרעידה פרחי זהורית של מאי,

וקיץ בא וכבר איננו.

עתים עין רקיע חמה מדי,

ולעיתים יועם זהב זהרה.

כל יפי מרב יפי ידל,

ימוג כצל בחליפות אורה;

אך לא עדן קיץ לא ימוג לעולם,

ושביב מזיו חנך לא יגרע,

גם מות בל ירהיב געת בך

בצלליו עת בין טורי טורי-נצח תתארח.

וכל עוד נושם אדם ובעיניו רואה,

יחיו טורי אלה ואתה בהם.

ראו גם
 סונטה 44
 הסונטות של שייקספיר
לקריאה נוספת
Baldwin, T. W. (1950). On the Literary Genetics of Shakspeare's Sonnets. University of Illinois Press, Urbana.
Hubler, Edward (1952). The Sense of Shakespeare's Sonnets. Princeton University Press, Princeton.
Schoenfeldt, Michael (2007). The Sonnets: The Cambridge Companion to Shakespeare's Poetry. Patrick Cheney, Cambridge University Press, Cambridge.

קישורים חיצוניים

 עיני אהובתי, כל סונטות שייספיר בתרגום זיווה שמיר


 SONNET 18 PARAPHRASE 
  הסבר מילולי שורה אחר שורה של הסונטה.

ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:סונטות מאת ויליאם שייקספיר
שייקספיר
קטגוריה:ויליאם שייקספיר
קטגוריה:שירים שתורגמו לעברית