יחסי מלטה–קרואטיה

יחסי מלטה–קרואטיה הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה של מלטה לרפובליקת קרואטיה. שתי המדינות חברות באיחוד האירופי.

מלטה מיוצגת בקרואטיה באמצעות קונסוליית הכבוד שלה בזאגרב, בעוד שלקרואטיה יש קונסוליה בוולטה.

היסטוריה
מלטה וקרואטיה כוננו יחסים דיפלומטיים ב-30 ביוני 1992.

בתחילת שנות ה-90 נוצרו קשרי סחר משמעותיים בין מלטה לקרואטיה, שהובילו לחתימת הסכם למניעת כפל מס בשנת 1998.

ב-6 במרץ 2006, במהלך פגישה רשמית, הבטיחו שרי החוץ של מלטה וקרואטיה, מייקל פרנדו וקולינדה גרבר-קיטרוביץ', לשפר עוד יותר את היחסים הדו-צדדיים, שתוארו כ"מצוינים", והתחייבו לחזק את שיתוף הפעולה בין שתי המדינות בכל הרמות. פרנדו ציין כי מלטה הייתה בין המדינות שדחפו לפתיחת המשא ומתן של האיחוד האירופי עם קרואטיה על הצטרפותה לאיחוד. שרי החוץ של שתי המדינות אף חתמו על פרוטוקול שיתוף פעולה שנועד לקדם שותפות פוליטית נוספת ולהחליף דיפלומטים למשימות קצרות טווח במשרדי החוץ של המדינות.

במרץ 2012, הפרלמנט של מלטה
אישר פה אחד בבית הנבחרים את הסכם הצטרפותה של קרואטיה לאיחוד האירופי, והייתה המדינה השלישית מבין מדינות האיחוד שעשתה זאת.

ב-27 באוקטובר 2021, נשיא מלטה, ג'ורג' ולה, ערך ביקור ממלכתי בקרואטיה בהזמנת נשיא קרואטיה, זוראן מילנוביץ', וקיים עמו שיחות בזאגרב.

ב-11 ביולי 2022 הגיע נשיא קרואטיה, זוראן מילנוביץ', לביקור ממלכתי בן יומיים במלטה, במהלכו דן ביחסים בין שתי המדינות עם נשיא מלטה, ג'ורג' ולה.

ב-28 בספטמבר 2023, לקראת פסגת MED9 , התקיימה פגישה בין ראש ממשלת מלטה, רוברט אבלה, לבין מקבילו הקרואטי, אנדריי פלנקוביץ', באכסניית קסטיליה. בפגישה דנו בהעמקת יחסי הסחר בין המדינות, והתעמקו בשורת נושאים קריטיים כגון כלכלה, מדיניות אנרגיה, שינויי אקלים והמלחמה המתמשכת באוקראינה. שני ראשי הממשלה גינו נחרצות את הפלישה הרוסית לאוקראינה, ואבלה חזר על קריאתו לקיום משא ומתן לשלום.

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ