המתקפה האמריקאית על מתקני הגרעין באיראן

המתקפה האמריקאית על מתקני הגרעין באיראן (שמה הרשמי: מבצע פטיש חצות, באנגלית: Operation Midnight Hammer) בוצעה בידי חיל האוויר של ארצות הברית ב־22 ביוני 2025 על שלושה אתרים של תוכנית הגרעין האיראנית: פורדו, נתנז ואספהאן. התקיפה בוצעה בסביבות השעה 02:10 לפנות בוקר ביום ראשון לפי שעון איראן, והיוותה כניסה של ארצות הברית למלחמה עם איראן.

המטרה המרכזית שהותקפה הייתה מתקן הגרעין התת־קרקעי פורדו – אתר העשרת אורניום הבנוי בעומק הרי זגרוס. התקיפה בוצעה באמצעות פצצת MOP (Massive Ordnance Penetrator) מפצחת בונקרים GBU-57A/B, שנועדה לחדור ולהשמיד בונקרים תת־קרקעיים עמוקים ומבוצרים.

רקע

ב־13 ביוני 2025 פתחה ישראל במבצע עם כלביא, שמטרתו הייתה השמדת תשתיות הגרעין האיראניות. אולם, ארסנל חיל האוויר הישראלי אינו כולל חימוש המסוגל לחדור ולהשמיד את מתקן פורדו – אתר העשרת אורניום מבוצר, החצוב בעומק של עשרות מטרים בהר סמוך לעיר קום. האתר תוכנן במיוחד כדי לשרוד תקיפה קונבנציונלית, והשמדתו מחייבת שימוש בפצצה חודרת בונקרים שאינה מצויה בידי ישראל.

הפצצה היחידה הידועה כבעלת יכולת מבצעית מוכחת לחדירה כזו היא מפצחת הבונקרים מדגם GBU-57. פצצה זו שוקלת כמעט 14 טון ומתוכננת להתפוצץ רק לאחר שחדרה לעומק של כ־60 מטרים. היא נישאת על ידי מפציצי B-2 של חיל האוויר של ארצות הברית. ב־21 ביוני דווח כי מפציצים מסוג B-2 המריאו מארצות הברית לבסיס חיל האוויר אנדרסן  שבאי גואם.

בימים שקדמו לתקיפה האמריקנית הועברו מסרים סותרים לגבי האפשרות שארצות הברית תצטרף למתקפה הישראלית. מזכיר המדינה מרקו רוביו הצהיר: "אנחנו לא מעורבים בתקיפות נגד איראן, והעדיפות העליונה שלנו היא הגנה על כוחותינו". אולם נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ איים על המנהיג העליון של איראן, האייתוללה עלי ח'אמנאי בהתנקשות והזהיר כי "הסבלנות שלנו הולכת ואוזלת" ודרש "כניעה ללא תנאי".

לפי ניתוח תמונות לוויין נצפתה פעילות של משאיות ודחפורים באתר פורדו, ולפי מסרים מההנהגה האיראנית – איראן פינתה חלק ניכר מן האורניום המועשר שהחזיקה באתר. על-פי מאמר של אנה בירסקי במעריב, כבר עם פתיחת מבצע "עם כלביא" העבירו ישראל וארצות הברית אזהרה מוקדמת לטהראן שלפיה מתקן פורדו יותקף כדי לאפשר את פינויו ולצמצם את הסיכון לדליפה רדיואקטיבית.

המתקפה
ממוזער|מפציץ B-2 ספיריט
לקראת המבצע ננקט מהלך הונאה שנועד להטעות את איראן באשר לעיתוי התקיפה. לכלי התקשורת הודלפה שיחה שבה הביע כביכול ראש ממשלת ישראל הסתייגות מהתזמון שקבע טראמפ, במטרה ליצור רושם של חוסר תיאום בין המדינות. ברויטרס אף דווח כי סגן הנשיא ג'יי. די. ואנס זעם כי ישראל גוררת את ארצות הברית למלחמה. בדיעבד התברר כי ישראל הייתה מתואמת מראש עם ארצות הברית. ככל הידוע, ההחלטה הסופית של האמריקנים על מועד התקיפה לא הייתה ידועה לישראל. בנוסף, עם פתיחת המבצע דווח כי מפציצי B-2 המריאו ממיזורי מערבה לעבר האי גואם שבאוקיינוס השקט. האי מרוחק כ־6,500 קילומטרים מאיראן, מה שנותן לה מרחב זמן להתכונן. אולם בפועל, שבעה מפציצים נוספים המריאו בחשאי מזרחה, במסלול ישיר לעבר איראן.

שלושת היעדים שהותקפו כללו את שני מתקני העשרת האורניום המרכזיים באיראן: האתר התת־קרקעי בפורדו והמתקן הגדול יותר בנתנז, שכבר הותקף על ידי ישראל באמצעים קלים יותר. האתר השלישי, בקרבת אספהאן, מזוהה כאתר אחסון לאורניום מועשר, כמעט לרמת נשק גרעיניהפקחים הבין־לאומיים הבחינו בו כשבועיים לפני התקיפה. התקיפה כללה מעל 125 כלי טיס, בהם שבעה מפציצי B-2 חמקניים שהמריאו מבסיסים בארצות הברית ובגואם. זו הכמות הגדולה ביותר של מפציצים מסוג זה ששימשה אי פעם במבצע צבאי.

מטוסי B-2 האסטרטגיים נכנסו לזירה לאחר שבאופן חריג הושגה עליונות אווירית באמצעות פעילות מדינה זרה, כשישראל דיכאה את מערכות ההגנה האווירית האיראניות. בעת חדירת מבנה התקיפה למרחב האווירי האיראני, הופעלה תוכנית הטעיה: מטוסי קרב מהדור הרביעי והחמישי טסו בגובה רב ובמהירות גבוהה כדי למשוך את תשומת הלב של מערכות ההגנה האווירית האיראניות, תוך יצירת רושם שהם הכוח התוקף. במקביל שוגרו טילי הטעיה () שנועדו לדמות חתימה של מטוסי קרב ולהטעות את המכ"מים האיראניים. מהלך זה אפשר למפציצי B-2 החמקנים לחדור לעומק השטח ללא הפרעה. ככל שהתקרבו ליעדים בפורדו ובנתנז, סייעו מטוסי קרב באש רתק נגד איומים מהקרקע.

מפציצי ה־B-2 נשאו את הפצצה חודרת הבונקרים מסוג GBU-57, שפותחה במיוחד לפגיעה במתקנים מבוצרים בעומק עשרות מטרים דוגמת פורדו. בד בבד שיגרו צוללות צי ארצות הברית כשלושים טילי טומהוק לעבר יעדים בנתנז ובאספהאן. בסך הכול שוגרו כ־75 חימושים מונחים, בהם 16 פצצות חודרות בונקרים – 12 לעבר פורדו ושתיים נוספות לעבר נתנז – במהלך פעולה שנמשכה כ־25 דקות.
ממוזער|מפצחת בונקרים מסוג GBU-57
ממוזער|הצהרת הנשיא דונלד טראמפ לאחר המבצע מהחדר המזרחי של הבית הלבן

הערכת נזק
במערכת הביטחון בישראל הוערך שהאתר הגרעיני בנתנז הושמד לחלוטין בתקיפה האמריקנית, וכי רוב האורניום המועשר באיראן אוחסן בו ובאיספהאן – לא הוברח קודם לתקיפה ולכן הושמד. בישראל סבורים כי אומנם נותר בידי איראן אורניום מועשר ל־60%, אך היא מתקשה מאוד להעשירו ל־90% הדרוש לנשק גרעיני. השאלה המהותית היא האם תוכנית הגרעין חוסלה, או פשוט הועברה למתקנים סודיים קטנים שיהיה קשה לאתר, שם איראן עלולה לפתח נשק גרעיני.

הארגון לאנרגיה אטומית של איראן (AEOI) מסר כי "אין סימנים לזיהום קרינה" באזורים הסמוכים לאתרים שהותקפו, וכי "אין סכנה לתושבים סביב אתרים אלה". את הטענה אימתו גורמים חיצוניים, כמו הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א), אשר גם היא דיווחה כי לא נרשמה עלייה ברמות הקרינה מחוץ לאתרים המותקפים, וזאת על סמך הנתונים הזמינים להם.

הדיווחים על מידת הנזק שנגרם למתקן פורדו סותרים זה את זה. דו"ח ראשוני של סוכנות הביון של משרד ההגנה האמריקני העריך כי המתקן נפגע קשה אך לא נהרס כליל, וכי תוכנית הגרעין האיראנית נדחקה לאחור רק בכמה חודשים. הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית דיווחה על "נזק כבד" שנגרם למתקנים, אך לא הצליחה לאשר את היקף הפגיעה בחלקים התת-קרקעיים. ראש סבא"א, רפאל גרוסי, ציין כי נגרם נזק משמעותי מאוד, אם כי "לא נזק מוחלט". תצלומי לוויין שנעשו לאחר התקיפה הצביעו על נזק חיצוני נרחב בכניסות למתקן ובאזור הסמוך לו, המעידים על פגיעה בתשתיות עיליות ובפתחי אוורור. בנוסף, תועדו עבודות פינוי, תיקון ובנייה של דרכי גישה חדשות, לצד הכנסת ציוד הנדסי כבד לאתר. ההערכה היא שהתקיפות גרמו לנזק רב לצנטריפוגות, שהן רגישות לזעזועים. איראן הודיעה כי המתקן, לצד אתרים נוספים, "ניזוק קשות". עם זאת, היו דיווחים לפיהם איראן הספיקה להעביר חלק מהאורניום המועשר לפני התקיפה. לפי הודעת דובר הפנטגון שון פרנל, הערכה הרשמית בארצות הברית היא שתוכנית הגרעין של איראן עוכבה בשנה עד שנתיים.

תגובות
בארצות הברית
ממוזער|250x250 פיקסלים|מזכיר ההגנה, פיט הגסת' ויו"ר המטות המשולבים, הגנרל דן קיין במסיבת עיתונאים משותפת בפנטגון לאחר המתקפה האמריקאית על מתקני הגרעין באיראן, יוני 2025
נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הכריז שהתקיפות על מתקני הגרעין האיראניים פורדו, נתנז ואספהאן היו "הצלחה צבאית מסחררת" והשמידו לחלוטין את יכולת ההעשרה הגרעינית של איראן, המהווה איום גרעיני ונותנת חסות לטרור. טראמפ הזכיר את הקריאות נגד אמריקה וישראל ומעורבות איראן בהרג אמריקאים במזרח התיכון. הוא דרש מאיראן להגיע לשלום, והזהיר מתקיפות נוספות שיהיו גדולות וקלות יותר לביצוע. בנאום שיבח טראמפ את שיתוף הפעולה עם ישראל.. כן הודה לכוחות האמריקניים שביצעו את הפעולה. בסיום, הודה לאלוהים וביקש ברכה למזרח התיכון, לישראל ולארצות הברית.

סגן נשיא ארצות הברית, ג'יי.די ואנס, הצהיר כי ארצות הברית איננה במלחמה עם איראן אלא עם תוכנית הגרעין שלה, והוסיף כי הוא רואה במהלך הזדמנות ל"איפוס היחסים ולחידוש השיחות עם איראן". מזכיר ההגנה של ארצות הברית פיט הגסת' אמר כי שאיפותיה הגרעיניות של איראן הוכחדו. ראש המטות המשולבים של ארצות הברית, דן קיין, אמר כי נגרם נזק כבד לשלושת אתרי הגרעין, אולם מוקדם מדי להעריך את היקף הנזק ולדעת האם איראן הצליחה לשמר את יכולותיה הגרעיניות.

באיראן
כלי התקשורת הרשמיים באיראן הכחישו תחילה את הפיצוץ במתקנים, והמנהיג העליון עלי ח'אמנאי לא הגיב מיידית. בהמשך הודו כי "חלק מהמתקן" בפורדו נפגע. במשטר האיראני טענו כי האתר בפורדו פונה מבעוד מועד מחומרים גרעיניים בשל חשש למתקפה, מרבית האורניום המועשר לרמה גבוהה שהוחזק בפורדו הועבר למקום סודי ומספר אנשי הצוות שאיישו את האתר צומצם למינימום. כמו כן הדי מוחמדי, יועצו של יושב ראש הפרלמנט האיראני, טען כי שלושת האתרים הגרעיניים ספגו נזק הפיך בלבד.

בשלב מאוחר יותר, נשמעו בתקשורת המקומית איומים כלפי נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ. בטלוויזיה האיראנית נמסר: "טראמפ, אתה התחלת – אנחנו נסיים", הוסיפו כי "כל אזרח אמריקאי באזור יהפוך מעתה למטרה לגיטימית", ובחשבון הטוויטר של משמרות המהפכה פרסמו כי "המלחמה החלה רשמית"משמרות המהפכה: "המלחמה החלה רשמית", המחדש, 22 ביוני 2025. איראן, שנמנעה מתקיפות ישירות על חיילים ואינטרסים אמריקניים במזרח התיכון, הזהירה כי מעורבות אמריקנית ישירה במלחמה תגרור תגובה. אזהרה זו הגבירה את החששות מפני הידרדרות לעימות אזורי רחב, שיכלול מתקפה על בסיסים אמריקאים בכוויית, קטר, בחריין, עיראק ואיחוד האמירויות, שבהם שוהים כארבעים אלף חיילים אמריקאים. בצהרי היום הפרלמנט האיראני אישר את סגירת מצרי הורמוז, אך ההחלטה הסופית בנושא נתונה בידי המועצה העליונה לביטחון לאומי של איראן.

בבוקר אותו יום שיגרה איראן לעבר ישראל כ־35 טילים בליסטיים, רובם יורטו אך גם היו נפילות בחיפה, באר יעקב, נס ציונה ותל אביב. המרחב האווירי של ישראל נסגר וטיסות חילוץ בוטלו, אך הוא נפתח שוב לשש שעות. חלק מהטילים נורו ממזרח איראן, ממרחק של כ־2,000 ק"מ, בעקבות תקיפות ממוקדות של ישראל על אתרי שיגור במערב איראן ומרכזה.

ב־23 ביוני יצאה איראן למבצע בשורת הניצחון, במסגרתו היא שיגרה כטב"מים וטילים קצרי-טווח לבסיסים של צבא ארצות הברית בקטר ובעיראק. חיל האוויר הקטרי הודיע כי יירט את האיום האווירי בשטחו.

בישראל
בעקבות ההתקפה החמיר פיקוד העורף הישראלי את מדיניות ההתגוננות למדרג פעילות הכרחית בלבד. הוחלט על איסור על פעילויות חינוכיות, התקהלויות ומקומות עבודה, למעט משק חיוני בכל רחבי הארץ. ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הודה לטראמפ על התקיפה.

בעולם
  – מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש הצהיר על דאגתו מההסלמה "בעקבות השימוש בכוח של ארצות הברית נגד איראן", אשר לדבריו "מסכן את השלום והביטחון הבין-לאומי". בעקבות התקיפה מועצת הביטחון של האו"ם התכנסה לדיון חירום ביוזמת החברות הקבועות רוסיה וסין, המקדמות טיוטת החלטה לגינוי ארצות הברית וישראל.
  – קנצלר גרמניה פרידריך מרץ קרא לאיראן לפתוח במשא ומתן עם ישראל וארצות הברית. יו"ר סיעת המפלגה הנוצרית־דמוקרטית הגרמנית, יורגן הארט, הצדיק את ההתקפה וציין שהיא הייתה צפויה וראה בה הישג לא רק לישראל, אלא לעולם החופשי, כולל גרמניה. לעומת זאת, רולף מוצניך מהמפלגה הסוציאל־דמוקרטית של גרמניה הביע אכזבה והזהיר מפני פגיעה ארוכת טווח בסדר הבין־לאומי.
  – ראש הממשלה קיר סטארמר אמר כי "אי אפשר לאפשר לאיראן לפתח נשק גרעיני" וקרא לאיראן לשוב למשא ומתן. כמו כן הודגש כי בריטניה לא השתתפה במתקפה ולא נעשה שימוש בבסיס דייגו גרסיה.
  – צרפת הרחיקה עצמה מהתקיפות וקראה לכל הצדדים להימנע מהסלמה. שר החוץ הצרפתי הבהיר שצרפת לא השתתפה בתכנון או בביצוע התקיפות ומדגישה שהפתרון לסכסוך צריך להיות באמצעות משא ומתן. נשיא צרפת מקרון ערך שיחות עם מנהיגים במדינות ערב ובאירופה.
  – משרד החוץ הסיני גינה בחומרה את התקיפות כ"הפרה חמורה של אמנת האו"ם והחוק הבין-לאומי".
  – משרד החוץ הרוסי גינה בחריפות את התקיפות האמריקניות על מתקני הגרעין באיראן, וכינה אותן הפרה של החוק הבין-לאומי שמסכנת את היציבות האזורית. סגן יו"ר המועצה לביטחון לאומי ברוסיה, דמיטרי מדבדב, טען שהתקיפות לא פגעו משמעותית בתשתיות הגרעין, כי העשרת האורניום וייצור נשק גרעיני יימשכו וכתב גם כי מדינות מסוימות מוכנות לספק לאיראן ראשי קרב גרעיניים שברשותן.
  – משרד החוץ הסעודי מסר בהודעה רשמית כי "זוהי מלחמה שאין לנו בה לא גמל ולא נאקה, ואנחנו שומרים על מרחק של נייטרליות אסטרטגית במלחמה האמריקנית־איראנית הזו. אנחנו מייחלים לשלום האזרחים ולשמירה על הסביבה במזרח התיכון".
  – ממשלת עיראק גינתה את התקיפה, וכינתה אותה "איום חמור על הביטחון והשלום במזרח התיכון" וכן קראה לפתיחת ערוצים דיפלומטיים מיידיים.
  – נשיא לבנון, ג'וזף עאון קרא "לאיפוק ולפתיחה במשא ומתן בונה ורציני שישיב את היציבות למדינות האזור", וגם ראש ממשלת לבנון, נוואף סלאם, אמר כי "גוברת החשיבות של דבקותנו האיתנה באינטרס הלאומי, שמחייבת הימנעות ממעורבות לבנון בכל דרך או גרירתה לעימות האזורי המתחולל".
  – משרד החוץ הקטרי קרא לעצירת מיידית של הפעולות הצבאיות ולחזרה לדיאלוג מדיני, תוך אזהרה כי "המתיחות החמורה באזור תוביל להשלכות הרסניות בזירה האזורית והבין־לאומית".

ראו גם

 המתקפה האיראנית על ישראל (יוני 2025)
 יחסי איראן – ארצות הברית
 טבעת האש האיראנית

קישורים חיצוניים


 ארכיון כותרות עיתונים ביום המתקפה: עיתונות מישראל, עיתונות מארצות הברית, עיתונות מאיראן

הערות שוליים

קטגוריה:2025 באיראן
קטגוריה:ארצות הברית במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ההתנגדות לתוכנית הגרעין של איראן
קטגוריה:חיל האוויר של ארצות הברית: קרבות ומבצעים
קטגוריה:יחסי איראן – ארצות הברית
קטגוריה:מבצע עם כלביא
קטגוריה:תקיפות כורים ואתרים גרעיניים