כסלון (מקום מקראי)

כסלון הוא שמו של מקום בהר יהודה, ככל הנראה יישוב, אשר נזכר ב, בתיאור הגבול הצפוני של נחלת שבט יהודה: "וְנָסַב הַגְּבוּל מִבַּעֲלָה יָמָּה אֶל הַר שֵׂעִיר וְעָבַר אֶל כֶּתֶף הַר יְעָרִים מִצָּפוֹנָה הִיא כְסָלוֹן וְיָרַד בֵּית שֶׁמֶשׁ וְעָבַר תִּמְנָה". מקום זה נתן את שמו למושב כסלון, השוכן בסמוך לאתר הקדום המזוהה ככסלון.

לפי סברה מקובלת המקום נזכר בצורה משובשת, "כולון", בפסוק החשוב והחסר ברשימת ערי יהודה שבהמשך אותו פרק. פסוק זה שרד רק בתרגום השבעים, לאחר פסוק 59 (נ"ט), ולכן נהוג לסמנו במחקר כפסוק 59ג. להלן שחזור הפסוק העברי המקורי לפי נוסח B של תרגום השבעים (בסוגריים – השחזור לפי נוסח A, במקום שיש הבדל ביניהם): "תקוע ואפרתה היא בית לחם ופעור ועיטם וכּולון(?) וטטם(?) וצובה (שורש) וכרם וגלים וביתר ומנחת ערים אחת-עשרה וחצריהן". השמות הסתומים "כולון" ו"טטם" הם ודאי שיבושים: מקובל להניח כאמור כי כולון הוא שיבוש מכסלון, ו"טטם" הוא אולי שיבוש מנטופה.

 הזיהוי 
הזיהוי של כסלון אשר בתיאור גבול יהודה הוא מבוסס. אוסביוס מקיסריה מזכיר את כסלון באונומסטיקון כיישוב אשר היה קיים בתקופתו, תחילת המאה ה-4 לספירה. באזור המתאים לתיאור הגבול שכן הכפר הפלסטיני כסלא, המשמר את השם הקדום. אתר זה נסקר על ידי יוחנן אהרוני, משה דותן ושמואל ייבין, ונמצאו בו שרידים מתקופת הברזל 2 ואילך, דבר המחזק את הזיהוי. לאור כל זאת מקובל גם להניח כי כסלון הוא שם של יישוב מקראי, ולא רק ציון גאוגרפי.

אשר ל"כולון" מתרגום השבעים, ההנחה כי היא שיבוש מהשם כסלון אפשרית, אך לא מוכחת. בעבר הועלתה סברה שיש לקשור את "כולון" עם קאלוניה / קולוניה הערבית, אך ברור שיש לדחות זאת מכל וכל. מקור השם הערבי במושבת חיילים משוחררים (קולוניה) מימי טיטוס, ושמה הקדום היה מוצא, כנזכר בתלמוד.

 כסלון / "כולון" במסגרת רשימת ערי יהודה 
"כולון" נמנית כאמור ברשימת ערי יהודה, המתוארכת לתקופה המלוכה המאוחרת. היא חלק מקבוצה 9 ברשימה זו, קבוצה חשובה מאוד בצפון הר יהודה הכוללת את בית לחם. חרף חשיבותה, הקבוצה כולה נשמטה מנוסח המסורה ושרדה רק בתרגום השבעים, בפסוק אותו מציינים כפסוק 59ג. הקבוצה, ובית לחם בראשה, נחשבת כמוקד היישובי של האפרתים,אלברכט אלט, Judas Gaue unter Josia PJb 21, 1925}, עמ' 100–117. נמצא גם בכרך II של מאמריו, 1953: 267–288. עליהם נמנה דוד המלך. זיהויה של "כולון" עם כסלון עשוי אם כן לשפוך אור על זהותם המשפחתית-שבטית של תושבי כסלון המקראית.

 הערות שוליים 

קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:ספר יהושע
קטגוריה:שבט יהודה
קטגוריה:יהודה ושומרון: אתרים ארכאולוגיים