ראובן קליגלר

ראובן קליגלר (1914 – 9 בספטמבר 2008) היה ראש עיריית נתניה מ-1979 ועד 1983, ומנהל מחוזות הדרום, חפר ושומרון של קופת חולים כללית.

ביוגרפיה
קליגלר נולד בשנת 1914 בפולין לראובן ולאה. בצעירותו הצטרף לתנועות הנוער הציוניות השומר הצעיר וגורדוניה. עלה ארצה עם רעייתו ב-1938. תחילה התיישבו בקיבוץ חולדה, ולאחר זמן קצר עזבו את הקיבוץ ועברו לנתניה, שם עסק בפרדסנות. במקביל, הצטרף ל"הגנה", וסייע בהורדת מעפילים בחופי נתניה והסתרתם. השתתף כקצין בקרבות מלחמת העצמאות.

בבחירות הראשונות לעיריית נתניה ב-1950 התמודד במסגרת רשימת ההסתדרות, אך לא נבחר למועצת העירייה. בבחירות ב-1955 התמודד שוב והוצב במקום הרביעי ברשימת מפא"י. הרשימה קיבלה 3 מושבים במליאה, אך לאחר ערעור על הסכמי העודפים, נכנס למועצה. תוך כדי פעילותו כחבר מועצת העיר וכפעיל במפלגה, עבד כסגן מנהל מחוז חפר של קופת חולים כללית.

 מנהל מחוז הדרום – שירותי בריאות כללית 
ממוזער|בן-גוריון בביקור במחוז הדרום
ב-1952 נענה לבקשת הקופה ועבר לנגב כדי להקים במקום תשתיות רפואה במסגרת קופת החולים הכללית. הוא כהן כמנהל מחוז הדרום של הקופה. בתקופה זו החלו להיבנות עיירות הפיתוח בנגב והחלו גלי העלייה הגדולים, והוא נדרש להביא אחיות, רופאים ורוקחים ולהקים מרפאות בכל המרחב, לרבות בפזורה הבדואית. הוא פעל להקמתם של בית החולים המרכזי לנגב לימים, המרכז הרפואי סורוקה ובית החולים יוספטל. תחום אחריותו היה מקריית גת ועד אילת.

בשנת 1953 הונח היסוד להקמת מרפאה מחוזית מקצועית, שייעודה להגיש עזרה רפואית לתושבי העיר והסביבה. כמו כן הוקמו מרפאות בשכונותיה השונות של העיר שהלכה והתרחבה בקצב מהיר ובנגב כולו. מרפאה בכל ישוב זו הייתה מדיניות קופת החולים וקליגלר הוציא אותה לפועל במרץ. נוצר מצב שלא היה ישוב בנגב שלא תהיה בו מרפאה ושירותי אחות לפחות. קליגלר היה ממייסדי בית החולים "סורוקה" בבאר-שבע ו"יוספטל" באילת, בנוסף הוא סייע ראובן קליגלר ותרם רבות להקמת האוניברסיטה בבאר-שבע. היו אלה 20 שנים של ביסוס תשתיות נרחבות למערכת בריאות בנגב כולו שהיו מלוות באתגרים רבים ובעיות שונות. לא פעם הגיע למצב בו נאלץ להתריע על התמוטטות שירותי הרפואה בנגב הייתה זו תקופה של גידול באוכלוסייה והקמת יישובים חדשים בנגב אך התקיים מחסור חמור של אנשי צוות רפואיים בכל הדרגים וממקצועות הבריאות כולםהנהלת קופת החולים ומשרד הבריאות התקשו לפתור את הבעיות עד שנאלצו לתבוע את התערבותו של ראש הממשלה.

קליגלר תיאר שכשהגיע לבאר שבע היו בה רק 5,000 תושבים ולא הייתה בה אף ממרפאה בנויה, אלא בית ערבי ישן. במהלך שנות כהונתו, נבנו מרפאות ב־10 מיליון ל"י. הוא התחיל בתקציב של 327,000 ל"י עם גרעון של 40 אחוז וכשסיים את תפקידו התקציב היה 19.5 מיליון ל"י עם גרעון של שישה וחצי אחוזים.

עשרים שנה לאחר שירד לנגב, חזר קליגלר לנתניה עם משפחתו והחל לנהל את מחוזות חפר ושומרון.

 מנהל מחוז חפר שומרון-שירותי בריאות כללית 
בשנת 1971 עזב עם רעייתו ושתי בנותיו את הנגב ושב לנתניה. עם שובו התמנה למנהל קופת החולים באזור עמק-חפר והשומרון. באותה עת חזר לפעילות ציבורית במסגרת מפלגת העבודה, ובשנת 1973 החל לכהן כסגן ראש העירייה.
נבחר לראשות העירייה

 ראש עיריית נתניה 
בשנת 1979 נבחר לראשות העירייה עם קואליציה רחבה ובתקופת כהונתו הקים שוק עירוני חדש, השלים את בניית בית יד לבנים, הניח את אבן הפינה ל"היכל התרבות העירוני", סלל כבישים חדשים, נרתם למען הרחבתו וביסוסו של בית החולים לניאדו ושיפר את יעילותו של המנגנון העירוני.

אחת מגולות הכותרת של פעילותו הייתה הקמתה של המחלקה לקידום נוער, העוסקת בשיקומו של נוער שוליים. כמו כן הרחיב וביסס בעת כהונתו את המפעל הארצי לשיקום שכונות המצוקה בנתניה.

עם הקמת העמותה למען הקשיש כיהן כיו"ר הוועד המנהל שלה והיום בשמה החדש הדר חבר ההנהלה. לכבודו ניתן לבית הקשיש המרכזי ברח' הרב קוק השם בית ראובן קליגלר.

ראובן קליגלר נפטר ב-9 בספטמבר 2008 (י' באלול ה'תשס"ח) ונקבר בבית העלמין בשיכון ותיקים בנתניה.

חיים אישיים
קליגלר היה נשוי לפניה ואב לשתי בנות.

 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

קטגוריה:ראשי עיריית נתניה
קטגוריה:נתניה: אישים
קטגוריה:שירותי בריאות כללית
קטגוריה:הנגב: אישים
קטגוריה:באר שבע: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בנתניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2008