אדוארד שטרסבורגר

אֶדוּאַרְד שְׁטְרַסְבּוּרְגֶר (בגרמנית: Eduard Adolf Strasburger; ) היה פרופסור פולני-גרמני ואחד הבוטנאים המפורסמים ביותר של המאה ה-19. הוא גילה את תהליך המיטוזה בצמחים.

קורות חיים
שמאל|ממוזער|250px|Strasburgeria robusta יוצרת משפחת צמחים משלה, Strasburgeriaceae, בקלדוניה החדשה. התמונה צולמה במכון הבוטני הישן ובגן הבוטני של אוניברסיטת בון בשנת 1992.
אדוארד שטרסבורגר נולד בוורשה, פולין הקונגרסאית, בנם של אנה קרולינה (פון שיץ) ואדוארד גוטליב שטרסבורגר (1803–1874). בשנת 1870, הוא נישא לאלכסנדרה יוליה ("אלכסנדרין") ורטהיים (1847–1902), ולזוג נולדו שני ילדים: אנה (1870–1942) ו (1871–1934). שטרסבורגר למד ביולוגיה בפריז, בון וביינה, וקיבל דוקטורט בשנת 1866 לאחר שעבד עם . בשנת 1868 הוא לימד באוניברסיטת ורשה. בשנת 1869 הוא מונה לפרופסור לבוטניקה באוניברסיטת פרידריך שילר בינה. משנת 1881 הוא עמד בראש "המכון הבוטני" ("Botanisches Institut") באוניברסיטת בון.

שטרסבורגר נפטר בבון, גרמניה.

הישגים
שטרסבורגר היה מעורכי ספר הלימוד המפורסם Lehrbuch der Botanik für Hochschulen ("ספר לימוד לבוטניקה לאוניברסיטאות"), שהופיע לראשונה בשנת 1894. הוא היה הראשון שסיפק תיאור מדויק של שק העובר בחשופי זרע (כגון מחטניים) ובבעלי פרחים, יחד עם הדגמת ההפריה הכפולה בבעלי פרחים. הוא הגה את אחד החוקים המודרניים של הציטולוגיה של הצמח: "גרעיני תא חדשים יכולים לנבוע רק מחלוקה של גרעינים אחרים", והוא טבע את המונחים ציטופלזמה ונוקלאופלזמה.

יחד עם  ו, הוא הבהיר את תהליך חלוקת הכרומוזומים במהלך חלוקת התא. עבודתו על התנועה כלפי מעלה של מוהל העץ הוכיחה שהתהליך פיזיקלי ולא פיזיולוגי.

פרסים
בשנת 1905 הוענקה לו  והאגודה הלינאית של לונדון העניקה לו את  היוקרתית עוד יותר בשנת 1908, אשר מוענקת רק פעם ב-50 שנה.

משפחה
שטרסבורגר היה נשוי לפסנתרנית אלכסנדרה יוליה ("אלכסנדרין") ורטהיים (1847–1902, בתו של הבנקאי והיועץ יוליוס ורטהיים 1817–1901 מוורשה, אחותו החורגת של קארל טאוסיג) ודודתו של הפסנתרן  (1880–1928); נולדו להם שלושה ילדים (השלישי נפטר בגיל צעיר). שני הילדים ששרדו היו אנה (1870–1942) ו (1871–1934). בנו היה הרופא הפנימאי יוליוס שטרסבורגר, נכדו היה ההיסטוריון הרמן שטרסבורגר.

כתביו
 Ueber Befruchtung und Zelltheilung. Leipzig 1878 (Digitalisat).
 Lehrbuch der Botanik für Hochschulen. Fischer, Jena 1894.
 4. Auflage ebenda 1900. Digitalisierte Ausgabe
 5. Auflage ebenda 1902. Digitalisierte Ausgabe
 8. Auflage ebenda 1906.
 21. Auflage, besorgt von Hans Fitting, Richard Harder, Hermann Sierp und Franz Firbas, ebenda 1942.
 Joachim W. Kadereit et al.: Strasburger – Lehrbuch der Pflanzenwissenschaften. Springer Spektrum, 37., vollständig überarbeitete und aktualisierte Auflage. Berlin/Heidelberg 2014,  (Print);  (E-Book).
 Das kleine botanische Practicum für Anfänger. Anleitung zum Selbststudium der mikroskopischen Botanik und Einführung in die mikroskopische Technik. 4. Auflage. Fischer, Jena 1900. Digitalisierte Ausgabe.
 Anlage des Embryosackes und Prothalliumbildung bei der Eibe nebst anschliessenden Erörterungen. In: Denkschriften der Medizinisch-Naturwissenschaftlichen Gesellschaft zu Jena, 11, (= Festschrift zum siebzigsten Geburtstage von Ernst Haeckel, Herausgegeben von seinen Schülern und Freunden), Fischer, Jena 1904, S. 1–16 (Digitalisat)

לקריאה נוספת
 Finke, H.M., A. Besinsky, D. von Denffer, F. Ehrendorfer, K. Mägdefrau, P. Sitte, H. Ziegler, W.D. von Lucius (1994): 100 Jahre Strasburgers Lehrbuch der Botanik für Hochschulen, 1894–1994. Gustav Fischer, Stuttgart/ Jena / New York. 168 Seiten.
 Alt, W., K. P. Sauer: Biologie an der Universität Bonn. Eine 200-jährige Ideengeschichte. In: Bonner Schriften zur Universitäts- und Wissenschaftsgeschichte. Band 8. V&R unipress, 2016 (hdl.handle.net).

קישורים חיצוניים





"Science is in a Constant Flow": Live and Work of Eduard Strasburger (1844–1912)
Works by or about Eduard Strasburger at the Internet Archive

הערות שוליים

קטגוריה:ורשה: אישים
קטגוריה:בוטנאים גרמנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פרידריך שילר בינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרידריך שילר בינה
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1844
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1912