ירושלים של זהב (דימוי)

ירושלים של זהב הוא דימוי רווח לירושלים אשר מוכר החל מהמאה ה-12. התפרסם במיוחד בשירה של נעמי שמר ירושלים של זהב.

היסטוריה
רקע

הגמרא מספרת שרבי עקיבא בתקופת עניותו הבטיח לאשתו רחל שיעניק לה "ירושלים של זהב" הבטחה שקיים בהמשך. התכשיט מוזכר גם במשנה בהקשר של תכשיט האסור להוצאה מרשות לרשות. ותכשיט האסור בענידה סמוך לחורבן בית המקדש.
ממוזער|כתר ירושלים של זהב, עיצוב מודרני

אזכורים ראשוניים
במאה ה-12 כתב המיסטיקן הנוצרי-צרפתי ברנר דה קלוני  מסה בשם "De contemptu mundi"  (על הבוז לעולם), בחלק השלישי הוא מכנה את ירושלים - Urbs Syon Aurea (עיר-ציון של זהב).

ב נאמר על בבל ש"שבתה מדהבה", בתנ"ך המלך ג'יימס מתורגם "the Golden City" לפי טוביה פרשל התרגום הביא ליצירת המיתוס של אל דוראדו, אך לא ליצירת הדימוי ירושלים של זהב (כהנגדה).

בספרות התורנית
ממוזער|300x300 פיקסלים
בספרות התורנית הדימוי מוזכר לעיתים נדירות בעיקר בארמית - "ירושלים דדהבא". הדימוי הוא פראפרזה לתכשיט ירושלים של זהב.

האזכור הראשון הוא אצל רבי יצחק צרפתי במכתבו למגורשי ספרד (1438): "ואף כי לא יבחרו לעלות לירושלים, צדק ילין בה, דבעו למיעבד בהו ירושלים דדהבא, כדעבד לדביתהו ר' עקיבא", בהמשך הוא מסביר שלא מדובר בזהב גשמי אלא רוחני (ולכן הוא ממליץ לעלות לטורקיה העשירה).

רבני ירושלים (ר' ניסים חיים משה מזרחי, ר' רפאל מיוחס ועוד רבים) בהסכמה לספר חזון נחום כותבים "ארעא קדשא הדין – ירושלים של דהבא". בשנת תקכ"ב הוציא ר' אברהם בן אביגדור את ספרו של חמיו ר' יצחק בכר דוד – דברי אמת, בהקדמה לספר הוא כותב "אראה בנחמה – ירושלים דדהבא". רבי נתן בורגיל ורבנים תוניסאים נוספים בהסכמה לספר יכין ובועז (תקמ"ב) כותבים: "להחזיר עטרה עיטור סופרים, לעטר שוקי ירושלים דדהבא באכלוסא ממלכת כהנים". הדימוי מוזכר בעוד מספר ספרים.

בשנת תרנ"ז הדפיס ר' יצחק באדהב בירושלים את ספרו של רבי אברהם אלזרקי "עיר של זהב" (נכתב בתק"ץ) בתוך ספר בשם "ירושלים דדהבא" העוסק בשבחי העיר, בשנת תר"ע הדפיס בדרוהוביץ הרב בן ציון כ"ץ, ספר בשם "ירושלים דדהבא" העוסק בדרשה הלכתית על ירושלים.

בשירה
שירה נוצרית
הדימוי מוכר באנגלית כ-"Jerusalem The Golden" - ירושלים המוזהבת.

ב כתב המיסטיקן הנוצרי-צרפתי ברנר דה קלוני  מסה בשם "De contemptu mundi"  (על הבוז לעולם), בחלק השלישי הוא מכנה את ירושלים - Urbs Syon Aurea (עיר-ציון של זהב).

ריצ'רד טרנץ'  פרסם את הבתים הראשוניים של המסה הכוללים את הדימוי בספרו Sacred Latin Poetry ב-1849. ג'ון מייסון ניל תרגם קטעים מהמסה לאנגלית, את השורה הנזכרת הוא תרגם בצורה "Jerusalem The Golden" . הקטעים נעשו פופולריים יותר מהמקור והם מוכרים כהמנון בשם זה. הביטוי רווח גם בשירים כנסייתיים רבים. ובספרות הנוצרית.

לפי טוביה פרשל הדימוי פחות נפוץ ביהדות בעיקר בגלל האבל על חורבן ירושלים, הוא נפוץ יותר עם החזרה לארץ ישראל במאה ה-20.

שירה ישראלית
אסף הלוי פרסם בשנות ה-20 את שירו "קריית הזהב" מתוך מחזור שירים על ירושלים בני אותו שם, השיר פותח במילים: אָהַבְתִּי לָמוּת בָּךְ, אַתְּ קִרְיַת צְבִי הַזָּהָב!. רבקה דוידית כתבה בשנות ה-50 את השיר "ירושלים של זהב": "אי שם עלי אדם רומזים על הסתיו, ירושלים כלה זהב". בספטמבר 1964 חיים באר פרסם את השיר "עיר של זהב" בו אומר: "בניתי לך עיר של זהב וענדתיה על צווארך אחות".

ב-1966 אורי צבי גרינברג בשירו "מסכת נופים" חותם: רְאֵה וְהַבִּיטָה: עוֹד אָנוּ מְיַחֲלִים לְךָ… הָאֵל-הָאָב!, בִּשְׂדֵה תּוֹחֶלֶת הֶחָזוֹן גַּם כַּוָרוֹת בִּמְלֹא דִּבְשָׁן, וִירוּשָׁלַיִם שֶׁל זָהָב. אצ"ג השתמש בדימוי קודם לכן בצורתו הארמית "ירושלים דדהבא" בשירו "מדמי אבותי בספרד": "ירושלים דדהבא... חומת אש מסביב לה, גבוהה!, הללויה, אחיי - הללויה אתי!".

נעמי שמר

נעמי שמר פרסמה את שירה "ירושלים של זהב" ב-15 במאי 1967 מעט לפני מלחמת ששת הימים לרגל פסטיבל הזמר והפזמון. פזמון השיר הוא: "ירושלים של זהב ושל נחושת ושל אור, הלא לכל שיריך אני כינור".

י' אורן כתב ששמר הכירה את הכינוי בזכות אצ"ג, אך שמר עצמה סיפרה שהכירה את הכינוי בזכות הסיפור על אשת רבי עקיבא ותכשיטה. מרדכי שטריגלר טען שענידת התכשיט על ידי אשת ר' עקיבא הייתה ביטוי של תקווה לאחר החורבן, לדבריו זו הסיבה שנעמי שמר השתמשה בתכשיט לתיאור השמחה בירושלים בתוך האבל על חורבנה.

דן אלמגור פרסם את עובדת מקור הדימוי מהשירה הנוצרית ופרסמו בעיתונות בעקבות יציאת השיר ירושלים של זהב, במכתב תגובה לכתבות טענה שמר ששירה שונה מהותית מהמקור הנוצרי, אצלה מדובר על דימוי פנימי מהותי ואילו בשירה הנוצרית מדובר בתיאור חיצוני של ירושלים כ"מוזהבת" - ציפוי, למכתבה הוסיפה הערה עוקצנית שזה גם ההבדל בין יהדות לנצרות...

לאחר נעמי שמר הדימוי מופיע בספרות ובשירה בצורה נרחבת.

לקריאה נוספת



הערות שוליים

קטגוריה:דימויים
קטגוריה:ירושלים בתרבות ובאמנות
קטגוריה:שירים על ירושלים