הנשר והחיפושית

הנשר והחיפושית הוא משל הלקוח מקובץ משלי איזופוס. מספרו 3 בסיווג פרי. אף על פי שהוא שונה בפרטים, ניתן להשוות אותו לאגדה של הנשר והשועל. בשני המקרים הנשר מאמין שהוא בטוח מעונש על מעשה אלימות ונענש בהשמדת צאצאיו.

המשל
ארנבת שבורחת מנשר מתחננת לחיפושית למחסה. החיפושית מתחננת בפני הנשר לכך שזכות המקלט לארנבת מוגנת בידי זאוס, אך הנשר מתעלם מהחיפושית ביוהרה, וקורע את הארנבת לגזרים. כנקמה, החיפושית מטפסת לקן הנשר ומגלגלת את ביציו, ועוקבת אחרי הקן ככל שהוא נבנה גבוה יותר. לבסוף הנשר מטיל את ביציו בחיקו של זאוס אך החיפושית עפה סביב ראשו של האל, או בגרסאות מסוימות מגלגלת עליו כדור גללים, מה שגורם לאל לזנק ולתת לביצים ליפול על האדמה. ישנם תיאורים חלופיים שבהם אפיזודת הארנבת אינה מופיעה כלל והסכסוך מסופר כארוך שנים ומורכב מפשיטות על מקומות הקינון אחד של השני. הסיפור סופר על ידי ויליאם קקסטון על סמור ונשר ואילו ז'יל קורוזט  מספר את סיפורם של נמלה ונשר בספר הסמלים שלו. בימי קדם הפך הסיפור לבסיס לפתגם יווני אירוני, "חיפושית הזבל משמשת כמיילדת לנשר" (ὁ κάνθαρος αετòν μαιεύεται), שנלקח מדמות של אריסטופנס ליזיסטרטה. דבר זה תועד על ידי ארסמוס בספרו "Adagia" (1507) , יחד עם חלופה לטינית, "Scarabaeus aquilam quaerit" (חיפושית זבל הצדה נשר), המשמשת לאדם חלש יותר הנלחם ביריב רב עוצמה.  במקום שבו ארסמוס סיפר את הסיפור באריכות, הקדיש אנדראה אלקיאטו  שיר לטיני קצר לווריאציה נוספת בספרו "" (1534) תחת הכותרת "A mimumus timiendum" (יש לחשוש אפילו מהקטנים ביותר). שם הוא הסביר כי "אף על פי שהוא נחות בכוח הפיזי, הוא עדיף באסטרטגיה. הוא מסתתר בסתר בנוצות הנשר מבלי שיורגש, כדי לתקוף את קן אויבו על פני השמיים הגבוהים. הוא חודר לתוך הביצים ומונע מהצאצאים המיוחלים להתפתח".

הירונימוס אוסיוס עסק גם הוא בנושא בשירה לטינית, תוך שהוא מביא את אותו מוסר השכל, וגם סיפר את הסיפור באריכות רבה יותר בספרו "" (1564). בשני המקרים מסופר על חיפושית זבל ("scarabaeus"), כפי שסופר על ידי לה פונטיין במשלים שלו (L'Escarbot et l'aigle, II.8). בכך החיפושית מובאת למשפט על ידי זאוס ומשכנעת את האל שהיא למעשה נוקמת את פשע ההוד המלכותית. כל מה שזאוס יכול לעשות הוא לשנות את עונת הרבייה של הנשר לאחד כאשר החיפושית בתרדמת חורף.

לאחר תקופתו של קקסטון, הסיפור הופיע שוב באנגלית רק לעיתים רחוקות. רוברט דודסלי  סיפר אותו באריכות באוסף שלו "אגדות נבחרות של איזופוס" (1761), אך ליווה אותו בהערות נוקבות לגבי אמיתותו לחיים. הסיפור המחודש של ויקראם סת' בספרו Beastly Tales (1991) פוסח באותה מידה מכיוון שהוא מעלה את הביצוע לפסוקי.

ראו גם
משלי איזופוס
הנשר והשועל
סיווג פרי

 קישורים חיצוניים 

הערות שוליים

קטגוריה:משלי איזופוס