חמישה עשר הקרבות המכריעים בתולדות העולם (ספר)

חמישה עשר הקרבות המכריעים בתולדות העולם: ממרתון עד ווטרלו (באנגלית: The Fifteen Decisive Battles of the World: from Marathon to Waterloo) הוא ספר מאת סר אדוארד שפרד קרזי, שפורסם בשנת 1851.

ספר זה מגולל את סיפורן של חמש עשרה מערכות צבאיות אשר, לטענת המחבר, השפעתן על מהלך ההיסטוריה העולמית הייתה מכרעת ומשמעותית.

 פרקים 
שמאל|ממוזער| קרב גאוגמלה
שמאל|ממוזער| קרב טורס
שמאל|ממוזער| המצור על אורליאן
שמאל|ממוזער| הארמדה הספרדית
שמאל|ממוזער| קרב פולטבה
שמאל|ממוזער| הקרב על ואלמי, ציור מאת הוראס ורנה
שמאל|ממוזער| קרב ווטרלו
כל פרק בספר מתאר קרב אחר. חמישה עשר הפרקים הם:

 קרב מרתון, 490 לפנה"ס 
קטע:

"אלפיים שלוש מאות וארבעים שנה חלפו מאז שכונסה מועצת קציני אתונה במדרון אחד ההרים הצופים אל מישור מרתון, לחוף המזרחי של אטיקה. נושא הפגישה המיידי היה לדון בשאלה האם עליהם להילחם באויב שחנה למרגלותיהם על החוף; אך תוצאת דיונם לא קבעה רק את גורלן של שתי צבאות, אלא את עתידה כולו של הקידמה האנושית."

 תבוסת האתונאים בסירקוסה, 413 לפנה"ס 
(מוכר גם כ"קרב סירקוסה")

קטע:

"מעטות הן הערים שעברו מצורים כה זכורים ודרמטיים בזמנים העתיקים והביניימיים כפי שעברה העיר סירקוסה."

 קרב גאוגמלה, 331 לפנה"ס 
(מוכר גם כ"קרב ארבלה")

קטע:

"האימפריה הפרסית העתיקה, אשר שלטה בעבר על כל אומות הארץ, הובסה כאשר אלכסנדר ניצח את הקרב בארבלה."

 קרב מטאורוס, 207 לפנה"ס 
קטע:

"קרב זה היווה את נקודת המפנה המכרעת במאבק — לא רק בין רומא לקרתגו, אלא בין שתי משפחות העמים הגדולות של העולם."

 ניצחון ארמיניוס על לגיונות רומא בראשות וארוס, 9 לספירה 
(מוכר גם כ"קרב יער טויטובורג")

קטע:

"ניצחון זה הבטיח מיד ולתמיד את עצמאותו של הגזע הטבטוני."

 קרב שאלון, 451 לספירה 
(מוכר גם כ"הקרב במישורים הקטאלונים" או "קרב קאטלאון")

קטע:

"הניצחון שהשיג הגנרל הרומאי אאטיוס, יחד עם בעלי בריתו הגותים, על ההונים — היה הניצחון האחרון של רומא האימפריאלית."

 קרב טור, 732 לספירה 
(מוכר גם כ"קרב פואטייה")

קטע:

"הניצחון הגדול שבו זכה קרל מרטל ... בלם באופן מכריע את מסע הכיבוש הערבי במערב אירופה."

 קרב הייסטינגס, 1066 לספירה 
קטע:

"אין אדם המעריך את השפעתה של אנגליה ושל קיסרותה על גורל העולם, אשר יחשיב את הניצחון הזה כעניין שולי."

 ניצחונה של ז'אן ד'ארק על האנגלים באורליאן, 1429 לספירה 
(מוכר גם כ"מצור אורליאן")

קטע:

"המאבק שבו הצילה הגיבורה התמימה של צרפת, בראשית המאה החמש עשרה, את מולדתה מלהפוך לאירלנד שנייה תחת עול האנגלים המנצחים."

 תבוסת הארמדה הספרדית, 1588 לספירה 
קטע:

"אנגליה של ימינו כה חזקה, וספרד של ימינו כה חלשה, עד שקשה — ללא הרהור ותשומת לב — לתפוס את מלוא עוצמת הסכנה שבה עמדה אז אנגליה אל מול כוחה ושאיפותיה של ספרד, או להעריך את חשיבותו של אותו משבר בתולדות העולם."

 קרב בלנהיים, 1704 לספירה 
קטע:

"אלמלא בלנהיים, ייתכן שכל אירופה הייתה סובלת כיום מתוצאות כיבושים צרפתיים שהיו דומים בהיקפם לאלו של אלכסנדר ובקביעותם לאלו של הרומאים."

 קרב פּולטבה, 1709 לספירה 
(מוכר גם כ"קרב פּולטאווה")

קטע:

"הניצחון המכריע של רוסיה על שוודיה בפולטבה היה בעל חשיבות עליונה לעולם — הן בשל מה שהפיל והן בשל מה שהקים במקומו."

 ניצחון האמריקאים על בורגוין בסרטוגה, 1777 לספירה 
קטע:

"הרומאי הקדום התגאה, ובצדק, בצמיחתה של רומא ממקורות צנועים אל העוצמה הגדולה ביותר שידע אז העולם. אך אזרח ארצות הברית ראוי עוד יותר להתהדר בגאווה זו."

 קרב ואלמי, 1792 לספירה 
קטע:

"מלכי אירופה, לאחר שמונה עשרה מאות שנה, רעדו שוב מול רפובליקה צבאית כובשת."

 קרב ווטרלו, 1815 לספירה 
קטע:

"המאמצים שהשקיעו מעצמות הברית בשעה זו כדי להתמודד במהירות עם הקיסר הצרפתי תוארו בצדק כ'ענקיים', ומעולם לא באו לידי ביטוי ברור יותר גאונותו ופעילותו של נפוליאון מאשר במהירות ובמיומנות שבהן גייס את כל משאביה הצבאיים של צרפת..."

 עבודות נגזרות 
מאז פרסום ספרו של קריזי, ניסו היסטוריונים אחרים לשנות או להוסיף לרשימה.
שמאל|ממוזער| קרב סן חסינטו
 בשנת 1899, הוציאה לאור הוצאת The Colonial Press את הספר הקרבות המכריעים של העולם מאת אדוארד שפרד קרזי, עם מבוא מיוחד ופרקים משלימים מאת ג'ון גילמר ספיד (John Gilmer Speed), שעסקו בקרבות גטיסברג (1863), סדאן (1870), סנטיאגו ומנילה (1898) – במהדורה מתוקנת.
 בשנת 1901, פרסמה ההוצאה J. B. Lippincott & Co. מפילדלפיה את הספר הקרבות הגדולים של העולם מאת סטיבן קריין, בליווי איורים של ג'ון סלואן.
 בשנת 1908, פרסמה הוצאת Harper & Brothers מהדורה ובה נוספו שמונה קרבות: קוובק, יורקטאון, ויקסבורג, גטיסברג, סדאן, מפרץ מנילה, סנטיאגו וצושימה.
 בשנת 1920, פרסם אדגר וינסנט, הרוזן הראשון לבית דאברנון (Edgar Vincent, 1st Viscount D'Abernon), את הספר הקרב המכריע השמונה-עשר של העולם: ורשה, 1920, שבו טען כי הקרב הבא ברשימה הוא קרב ורשה (1920), שנערך בין הצבא הפולני לצבא הבולשביקי במלחמה הפולנית–סובייטית.
 בשנת 1930, פרסם ההיסטוריון מטקסס קלרנס וורטון (Clarence Wharton) את הספר סן חסינטו: הקרב המכריע השישה-עשר, שבו טען כי הקרב האחרון במהפכה הטקסנית ראוי להיכלל ברשימתו של קרזי. בשנת 1936, הוצבה על מונומנט סן חסינטו כתובת בהשראת טענתו של וורטון:

"אם נשפוט לפי תוצאותיו – היה סן חסינטו אחד מהקרבות המכריעים בתולדות העולם. חירותה של טקסס ממקסיקו, שהושגה כאן, הובילה לסיפוחה לארצות הברית ולמלחמת ארצות הברית–מקסיקו, שבסופה צורפו לארצות הברית המדינות טקסס, ניו מקסיקו, אריזונה, נבדה, קליפורניה, יוטה וחלקים מקולורדו, וויומינג, קנזס ואוקלהומה. כמעט שליש משטחה הנוכחי של האומה האמריקנית – קרוב למיליון מיילים רבועים – החליף ריבונות."
 בשנים 1954–1956, פרסם ההיסטוריון הבריטי J.F.C. Fuller את ספרו הקרבות המכריעים של העולם המערבי והשפעתם על ההיסטוריה.
 בשנת 1956, פרסם ההיסטוריון והסופר פלטשר פראט (Fletcher Pratt) את הקרבות ששינו את ההיסטוריה – סיפורים על עימותים ששינו לנצח את מהלך המאורעות העולמיים. הוא מונה שישה עשר קרבות, מאלכסנדר הגדול (ארבלה) ועד מידוויי.
 בשנת 1963, פרסם רוברט סילברברג את 15 הקרבות ששינו את העולם והודה כי שאב השראה מספרו של קרזי. רשימתו של סילברברג כללה שבעה קרבות שמופיעים אצל קרזי (מרתון, טור, הייסטינגס, אורליאן, הארמדה הספרדית, בלנהיים, ווטרלו), שישה קרבות אחרים (זאמה, אקטיום, אדריאנופול, לפנטו, רמות אברהם (מלחמת שבע השנים), וולקור איילנד) ושני קרבות נוספים שהתרחשו לאחר זמנו של קרזי: גטיסברג וסטלינגרד. סילברברג ציין במפורש כי זו רשימה של קרבות שהשפיעו על ההיסטוריה של המערב בלבד, ואינה כוללת עימותים ממקומות אחרים בעולם.
 בשנת 1964, פרסם ההיסטוריון האמריקני לוטננט קולונל ג'וזף ב' מיצ'ל את עשרים הקרבות המכריעים של העולם, עדכון לרשימת קרזי ובו חמישה קרבות נוספים:

 מערכת ויקסבורג, 1863 – כיבוש נהר המיסיסיפי על ידי האיחוד האמריקני חילק את הקונפדרציה לשניים.
 קרב סאדובה, 1866 – ניצחון פרוסי על האוסטרים במלחמת שבעת השבועות, שסלל את הדרך לאיחוד גרמניה.
 קרב המרנה הראשון, 1914 – צבאות בריטניה וצרפת מנעו מהגרמנים לכבוש את פריז בתחילת מלחמת העולם הראשונה.
 קרב מידוויי, 1942 – תחילתו של המתקפה האמריקנית בזירת האוקיינוס השקט; אובדן הרה-אסון של ארבע נושאות מטוסים יפניות.
 קרב סטלינגרד, 1942–1943 – תבוסת הניסיון הגרמני לכבוש את ברית המועצות ואובדן משאבים גרמניים מכריע במלחמה.
 בשנת 1976, פרסמו נובל פרנקלנד (Noble Frankland) וכריסטופר דאולינג (Christopher Dowling) את הקרבות המכריעים של המאה העשרים, ובהם 23 קרבות, מקרב צושימה ועד מתקפת טט.
 בספרו 100 הקרבות המכריעים: מן העת העתיקה ועד ימינו (2001), מנה פול ק. דייוויס (Paul K. Davis) קרבות החל ממגידו הקדומה ועד סופה במדבר (מבצע סופה – מלחמת המפרץ הראשונה).

 בתרבות הפופולרית 
בהתייחס לעבודתו של קרזי, באופרטה של גילברט וסאליבן שודדי פנצנס, מתפאר הגנרל מייג'ור סטנלי בכך שהוא מסוגל "לצטט את הקרבות ההיסטוריים, ממרתון ועד ווטרלו, לפי סדר קטגורי."

 ביקורת 
הטקסט של קרזי, אשר זכה לפופולריות רבה בזמנו ועדיין נקרא לעיתים קרובות כיום, זכה עם זאת לביקורת גוברת מהמאה ה-20 ואילך במספר היבטים.

 אירופוצנטריות 
מרבית הקרבות שנבחרו על ידי קרזי התרחשו באירופה, בין שני כוחות אירופיים (או, במקרה של קרב סרטוגה, בין שתי מעצמות מערביות). בנוסף, רבים מן הקרבות כוללים את אנגליה בתפקיד כלשהו, דבר שיצר חוסר איזון בהצגת ההיסטוריה העולמית שמחוץ לאירופה.

 חוסר הכרעה ממשית 
הנחת היסוד של קרזי היא שהקרבות שבחר היו מכריעים – כלומר, שתוצאה שונה (או היעדר הקרב) הייתה משנה באופן דרמטי את פני העולם המוכר לנו. השקפה זו זכתה לביקורת תדירה במאה האחרונה: מרבית הדעות, אף כי לא כולן, טוענות כי אין לראות בקרבות בודדים את הכוח הראשי המניע של שינויי חברה והיסטוריה.

 עמימות 
מעבר לבעיות אפשריות בבחירה או בתפיסה, קרזי הועמד לביקורת בגין עמימות בתיאורים, במקורות המסופקים ובניתוח הקרבות. כבר בתקופת מלחמת העולם הראשונה, מקובל היה שכדי לבצע ניתוח אמיתי של קרב, יש לשחזר במלואם את תנועות הכוחות ואת תוכניות הקרב. בהיעדר הקשר מדיני וחברתי ברור סביב הקרבות שנבחרו, הופכת ההבנה של השלכותיהם השונות לקשה, ולעיתים לבלתי אפשרית. נוסף על כך, בולט בספרו של קרזי דגש על תיאור דרמטי ורטורי של הקרבות – לעיתים על חשבון ניתוח מעמיק. מנגד, יש לזכור כי קרזי לא התכוון מראש לייעד את עבודתו לחוקרי צבא או היסטוריונים צבאיים בלבד – הוא כתב עבור קהל הקוראים הרחב, ולא היה בעל ניסיון צבאי אישי או השכלה פורמלית בתחום זה.

 קישורים חיצוניים 


 Fifteen Decisive Battles of the World from Marathon to Waterloo according to Edward Shepherd Creasy, edited by P. Sandboge

 הערות שוליים 

קטגוריה:ספרים בריטיים