יהודה הלוי (מרוקו)

רבי יהודה הלוי (סביב ה'ת"ץ, 1730 - ה'תקס"ד, 1804) היה פוסק הלכה ואב בית הדין טיטואן. לתקופה שימש כאב בית הדין ורבה של אצווירא שבמרוקו. עמד בראש ישיבת גיברלטר, ולבסוף נמנה עם חכמי ליוורנו, בשלהי המאה השמונה עשרה. סבו של רבי יהודה ביבאס.

 מולדתו 
נולד בטיטואן סביב ה'ת"ץ. למד בין השאר מפי רבי יוסף בן סאמון, שככל הנראה בעת נדודיו לטיטואן לימדו תורה.ראו: הסכמת רבינו לספרו של רבי שם טוב בן סאמון (בנו של רבי יוסף) דף ט ע"ג. כמו כן למד מפי מהרח"ט דמן סאלי.קובץ פסקים בענייני הפסח, סימן א: "ומ"מ ישאלו את פי מורי כמהר"ח טולידאנו אשר הוא חונה מעבר הנהר באידך גיסה מתא סלא". בשנת תק"י נשא לאשה את בתו של הנגיד רבי משה ן' מאמאן. קיבל במתנת הנדוניא, חצר בה הקים את ביתו, ובשנת ה'תק"כ קנה שטח נוסף הצמוד לחצרו והוסיף לבנות חדרים בחצר, וככל הנראה הקצה מבנה לבית כנסת, ואת רווחיו נתן לבני הישיבה שלמדו בבית הכנסת.ראו: שו"ת זכות אבות סימן ג; מקבציאל לז עמ' תרפ.

 רבנותו במערב 
לא יאוחר משנת תקי"ו שימש כסופר בית הדין של טיטואן.ראו תקנות חכמי פאס מהד' תשע"ג תקנה סח. לא יאוחר משנת תקל"א שימש כדיין בטיטואן, בבית דינם של רבי יעקב בן מלכא, רבי אפרים מונסונייגו, רבי יהודה קורייאט, ורבי יהודה אבודרהם.ראו תורת משפחת דלויה עמ' 374-395.

באלול תקל"ד נמצא חתום על פסק דין במקנס.ראו: שו"ת נר מערבי סי' קיז. בחורף תקל"ה היה בטיטואן.ראו שו"ת נר מערבי סי' קכח, שחותם שמו בטיטואן. ואמנם על פס"ד זה אין תאריך, אך מבואר שהוא מגיב לפס"ד של חביריו דייני טיטואן, שחתמוהו בכסלו תקל"ה, וממילא יש לומר שבחורף תקל"ה היה בטיטואן. בחשוון תקל"ז היה באצווירא.ראו שו"ת נר מערבי סי' קט. וכן מו"ה נסים אוחיון בשו"ת תורה לשמה סי' מט כתב יד: "מו"ז הרב הקדוש ר' מכלוף אוחיון זצ"ל בס' גינת ורדים בכ"י בהלכות חזקה משם הרב רבי יהודה הלוי שהיה רב בעיר אצוירא יע"א". הובא ב'מן הגנזים' חלק טז עמ' תו. וכן עולה משו"ת גנת ורדים (הנדפס בס' 'תשובות חכמי מראכש') סי' פג. לדעת רי"מ טולידאנו, בשנת תקל"ז נדד לאלג'יר לתקופה קצרה, ושם "עמד בריב נגד אב בית הדין שם רבי יעקב בן נאים".נר המערב עמ' רעא-ג. בניסן תקל"ח נמצא ברבאט.קובץ פסקים בענייני הפסח סימן א: "וכאן נמצאתי וכאן הייתי פה ארבט, והשבתי להם שישאלו לחכמי העיר...". ובאלול תקל"ח נמצא שוב בטיטואן, ונראה שנשאר שם בדיינות עד שנת תקמ"ה.שהרי גם בשנת תק"ם (נר מערבי סי' קלד), תקמ"ב (נר מערבי סי' קלו), תקמ"ג (נר מערבי סי' קכה; קלג), תקמ"ד (נר מערבי סי' סא; אבני שיש ח"א אה"ע ל; תקנות חכמי מכנאס ח"ב עמ' תסד) ותקמ"ה (זכות אבות סי' ג) מצאנוהו בטיטואן. רבים החשיבוהו לאב בית הדין של טיטואן.ראו: שו"ת חיי עמרם אה"ע ט: "והגיעו הדברים אצל הרב מוהר"ר יהודה הלוי זצ"ל אב"ד בתיטוואן". וכן בספר החיד"א עמ' קד: "מר' יאו' לוי אב"ד טיטוואן". בשנות רבנותו התכתב עם חכמי המערב מכלל ערי מרוקו, בין השאר התכתב עם חכמי מראכש, פאס, רבאט, סאלי ומקנס.ראו: תשובות חכמי מראכש סימן צ.

 מסעו לארץ ישראל 
 ג'יברלטר 
בשנת תקמ"ה, רצה לעזוב את המערב, ותכנן לחיות את שארית ימיו בארץ ישראל.שו"ת זכות אבות סימן ג. באותה העת חידש את תנאי הכתובה, וקצב את נדוניית בנותיו הבתולות. לדעת הרי"מ טולידאנו, רבי יהודה הלוי התמהמה בג'יברלטר במשך כחמש שנים, ובאותו הזמן עמד בראשות ישיבה שם. כמו כן היו לו תלמידים בישיבת טיטואן, ותלמידי שתי הישיבות ראו בו איש קדוש. בשנת תקמ"ו, פגש בג'יברלטאר בנוסע שמואל אהרן רומינאלי.ראו: משא בערב (מהד' ברלין תקנ"ב) עמ' כו:"בהיותי בגיבראלטא"ר... הלכתי פעמים או שלוש וגם הייתי לילה אחד בבית ראש ישיבתם (הנקרא ר' יהודה הלוי והוא מעיר טיטוא"ן) ללמוד". עוד ציין שם (עמ' כז) שהיה בטיטואן תלמיד חכם מתלמידי רבי יהודה הלוי הנזכר, שגם הוא אירחו. עוד ראו: חיים שירמן, 'פרקים' חלק ב עמ' 17. לפי עדות מסוימת התחתן שם עם בתו של רבי יצחק בן עולייל.ראו: בשן, 'קהילת גיברלטר - חכמיה יצירותיהם וקשרים עם חכמי מרוקו', בתוך ספר רפאל עמ' עה. 
 אלג'יר 
בשנת תק"ן לפני חג הפסח חפץ לשוב תיטוואנה, אך רוח סערה נשאה את הספינה שבה נסע ותביאה לחוף אלג'יר. המקרה הזה היה לרוחתו ולהצלתו של ר"י הלוי, כי אחרי ימים מועטים קרו הפרעות ביהודי תיטוואן בתגרת יד אליזיד, ויהי הוא מאושר על כי לא היה אז שמה. ואמנם הונו של ר"י הלוי שנשאר עוד בתיטוואן לא נמלט מידי השודדים ויהי לבז. באלג'יר התמהמה ר"י הלוי זמן מה, ושוב בשנת תקנ"ז נמצא בליוורנו.

 ליוורנו 
בליוורנו נמנה עם רבני העיר, ונמצא חתום על פסק דין בשנת תקנ"ט.ראו: לקח טוב סימן ג. ככל הנראה בעת שהותו בליוורנו פגש ברב חיד"א. רבי יהודה מסר לרב חיד"א מספר סיפורים על חכמי המערב, והאחרון העלם על הכתב בקיצור.ראו ספר החיד"א עמ' קד פסקאות 519–521, ושם פותח: "מר' יאו' לוי אב"ד טיטוואן".

 אחרית ימיו וחישובי הקץ 
ביד ר"י הלוי הייתה מצויה אגרת לפיה הקץ יהיה בשנת ה'תקצ"ח. אגרת זו או העתקה הגיעה לידי הרב ישראל משקלוב, והוא טרח להעתיקה בכתב ידו על גב הספר 'איל משולש' של רבו הגר"א. הר"י משקלוב העתיק את חישובי הקץ על אותו הדף של 'אגרת הקודש' המיוחסת לגר"א. ככל הנראה, חישוב הקץ של רבי יהודה הלוי, סייע לרבי ישראל משקלוב לתודעתו לפיה זמן הגאולה קרב ויש לפעול לעלות לארץ ישראל.ראו: מורגנשטיין, 'גאולה בדרך הטבע' עמ' 171–175, שם הביא את כתב יד קדשו של מו"ה ישראל משקלוב שהעתיק את חישובי הקץ של מו"ה יהודה הלוי. ר"י הלוי בעצמו קיווה לממש את תוכניתו לעלות ארצה, ובשנת תקס"ד עלה על אוניה המפליגה לארץ ישראל. אך האניה טבעה בים, וגם ר"י הלוי טבע למוות במעמקי הים.בספר מעשה צדיקים סי' קנב, כתב רבי אברהם כלפון: "כן שמעתי מהחכם השלם המקובל כה"ר יהודה ביבאס ס"ט, נכדו של מהר"י הלוי שנפטר בים שנת התקס"ד". ובתולדות חכמי תונס עמ' פג סקר בקצרה את רשימת הרבנים המופיעים במעשה צדיקים, ושם כתב: "סי' קנ"ב מעשה... שמעתי מהחו"ש החסיד המקובל הבחור כמה"ר יהודה ביבאס נכדו של הרב יהודה הלוי שנפטר בים שנת התקס"ד בלכתו מליוורנו לא"י". הרי שמהר"י הלוי הנזכר במעשה צדיקים הוא מו"ה יהודה הלוי דידן. וכן הוכיח רבי אסף רביב עורך 'מעשה צדיקים' (עמ' שטו הערה ב).

 צאצאיו 
לר"י הלוי לא היו בנים זכרים, אלא רק בנות. אחד מחתניו הוא רבי שמואל ביבאס,ראו: יוסף אומץ סימן מג, שהרב חיד"א הביא מדברי מו"ה שמואל ביבאס, ואחר כך הזכיר גם את חותנו (מו"ה יהודה הלוי) בתארים מופלגים. אביו של רבי יהודה ביבאס. בהיות הרב יהודה ביבאס בליוורנו, למד מפי סבו רבי יהודה הלוי.ראו: הרב שלמה דיין, בתוך הספר 'דמויות מרכזיות בתולדות יהודי מרוקו' ח"ב עמ' 82: "ר' יהודה ביבאס... עבר לליוורנו אצל זקנו ר' יהודה הלוי, ושם קיבל את עיקר תורתו ושלימותו".

 חיבוריו 
 שאלות ותשובות – מפוזרות בספרי חכמי המערב, ובמיוחד בשו"ת נר מערבי. ועוד רבים נותרו בכתבי יד.
 פסקים – עיוני הלכה לפי מערכות. חלק ניכר מספר זה העתיק רבי מכלוף אוחיון. וכן חלק מפסקים אלו נדפסו בשו"ת 'נר מערבי'.
 דרשות – כתב היד היה למראה עיניו של רבי יוסף בן נאיים.ראו: קונטרס כבוד מלכים דף ה', הנדפס בסוף ספר מלכי רבנן.
קובץ פסקים בענייני הפסח יצא לאור במהדורה דיגיטלית בשנת תשפ"ד, על ידי יאיר דלויה.

 הערות שוליים 

קטגוריה:תטואן: רבנים
קטגוריה:אסואירה: רבנים