זאב וולף טורבוביץ

זאב וולף טורבוביץ (א' באייר ה'ת"ר, 4 במאי 1840 – י"ד בכסלו ה'תרפ"ב, 15 בדצמבר 1921) היה רב ולמדן ליטאי. הוא כיהן כרב במספר קהילות, בהן סוויסלוץ', קלצק, וולפה (ווּפָּה) וקראז' שם כיהן במשך 36 שנים. הוא חיבר ספרים בתחומי ההלכה, הדרש והקבלה.

 ביוגרפיה 
טורבוביץ נולד לרבי אהרן יהושע בקרלין, ונודע בתואר "העילוי מבביינע". בגיל 12 בשנת ה'תרי"ב נסע למינסק ללמוד בבית המדרש המפורסם בשעתו "בלומקה'ס קלויז". בגיל 17 בשנת ה'תרי"ז נשא אישה מאיזיליאן, שם כונה "הפרוש מאיזיליאן" ועסק גם בחכמת הנסתר. בין השנים תרכ"ג–תרכ"ו (1863–1866) שימש כר"מ בישיבת מינסק, ובי"ז באייר תרכ"ו (1866) התמנה כרבה של סוויסלוץ'.

ממוזער|ציון קיברו של הרב 
בשנת תרל"ה (1875) עבר לכהן כרבה של קלצק, ולאחר מכן עבר לרבנות וולפא . בשנת תרמ"ט (1889) התמנה כרבה של קרז'י שבליטא, והחזיק במשרה זו עד לפטירתו בי"ד בכסלו תרפ"ב (1921).

נקבר בבית העלמין היהודי בקראזי.

 מחלוקת עם הנצי"ב 
בשנת 1889 שלח הרב טורבוביץ' מכתב לרב אברהם יצחק הכהן קוק, אז רבה של זיימל, ובו חלק על פסקו של הרב נפתלי צבי יהודה ברלין (הנצי"ב מוולוז'ין), שהתיר לקרוא עיתונים בשבת. פסק זה פורסם בספר "עיטור סופרים", שערך הרב קוק בשנת 1888.

במכתבו הביע הרב טורבוביץ' פליאה ודאגה מהעמדה המקילה של הנצי"ב, וטען כי היא מנוגדת לשולחן ערוך ולדעת רוב הפוסקים, ראשונים ואחרונים. הוא הזהיר כי קולא זו עלולה להוביל לרפיון בשמירת השבת, במיוחד בקרב "בני הדור החדש", ואף התפלא מדוע הרב קוק פרסם את פסק הנצי"ב מבלי לחלוק עליו.

 משפחתו 
טורבוביץ היה בנו של אהרון יהושע בן הלל בן שבתי בן יהודה בן משולם טורבוביץ'. היה נשוי לרחל, ונולדו לו שישה ילדים:
 צבי הירש טורבוביץ'.
 ר' יעקב טורבוביץ' (1868–1933), בעלה של נחמה ואביהם של אלברט, מרים לאה ומקס.
 מושע רום (1880–1936). אשת סולומון רום ואמא של לאה.
 פעשא (?-1951), אשת ר' יוסף אביגדור קסלר. אמו של אהרון יהושע והארי.
 שרה דוידוב.
 וביץ

 חיבוריו 

עטרת זיו – דרושים על ספר בראשית וקובץ מאמרי חז"ל, ורשה תרמ"ט

 שערי טהר – על הלכות נידה, ורשה תרנ"ו

קישורים חיצוניים


 אילן היוחסין של זאב וולף טורבוביץ, באתר Geni

 הערות שוליים 

קטגוריה:סוויסלוץ': רבנים
קטגוריה:ילידי 1840
קטגוריה:נפטרים ב-1921
קטגוריה:רבנים ליטאים