דוד רזניק (נתניה)

דוד רזניק (כ"ח בטבת תרע"ג, 7 בינואר 1913 – י"א בתשרי תשנ"ג, 7 באוקטובר 1992) היה חבר בתנועות המזרחי והחלוץ, ממקימי העיר נתניה ויקירה, ופעיל ציבורי בולט למען הציבור הדתי בעיר. כיהן כחבר במועצה הראשונה של העיר, ולאחר מכן שימש כקצין מחוז מטעם משרד הפנים.

ביוגרפיה
נולד בכ"ח בטבת תרע"ג (7 בינואר 1913) בעיירה ליסקובה שבליטא, לאביו הרב אברהם אבא, שכיהן כרב העיירה, ולאמו אסתר בת הרב יהושע לנדינסקי (אחיו של רבי משה לנדינסקי, ראש ישיבת ראדין). בהמשך עברה המשפחה לעיר פילווישוק, שם כיהן אביו כרב העיר.

סיים את לימודיו בבית הספר היסודי בשנת 1924, ולאחר מכן למד בישיבה הקטנה עטרת צבי בסלבודקה, פרבר קובנה במשך כשנתיים וחצי. בהמשך למד בישיבת סלבודקה במשך ארבע שנים, ומשם עבר לבית המדרש למורים בטלז, שם התקבל לקורס השלישי בסמינריון למורים יבנה. הוא סיים את לימודיו בשנת 1931 והתקבל כמורה בבית הספר היסודי בעיר ואף כמורה בפרו-גימנסיה במקצועות היהדות.

רזניק השתתף בארגונו מחדש של החלוץ המזרחי בליטא. לאחר שנת עבודה בהוראה התרכז בהקמת מרכזי הכשרה לחלוצים, ושימש כנציג התנועה במשרד הארצישראלי בקובנה. בביקוריו בעיירות היה פעיל למען הקרנות הלאומיות ובאסיפות עם.

לאחר מכן עבד כמורה בבית הספר העברי בעיר שקוד, היה פעיל בתנועה הדתית-ציונית, כיהן כחבר מרכז המזרחי והחלוץ בעיר, שימש כסגן עורך ביטאון התנועה "אונזער וואג" ועסק בארגון קיבוצי הכשרה ועליות חלוציות לארץ ישראל.

בשנת 1933 עלה לארץ ישראל והיה מראשוני המתיישבים בכפר הראה שבעמק חפר. בשנת 1937 נשלח בשליחות הפועל המזרחי והקרנות הלאומיות לרומניה (שבה נאסרה תקופה מסוימת פעילות ציונית), לצ'כוסלובקיה ולליטא. עם פרוץ מאורעות תרצ"ו התגייס לנוטרות בתחנת גבעת חיים, ובהמשך מונה למזכיר הפועל המזרחי ברחובות.

בשנת 1936 נתמנה לתפקיד סגן ממונה על מחוז תל אביב, ולאחר מכן לממונה על המחוז. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה יצא פעמיים לחו"ל כשליח הקרנות הלאומיות (לצורך התרמה לרכישת נשק), כאיש ההגנה וכאיש התיישבות מהארץ.

עם שובו ארצה מונה למזכיר הפועל המזרחי בנתניה. עם הקמת לשכות העבודה הכלליות מטעם הסוכנות היהודית שימש כסגן מזכיר הלשכה, יזם הקמת מטבח זול לפועלים הדתיים, נבחר למועצת העיר והיה חבר בהנהלתה.

בשנת 1946 הופקד על ארגון וניהול בית העולים בנתניה. הוא פעל לגאולת קרקעות בצפון נתניה, שם הוקמה שכונת הפועל המזרחי (גבעת מאיר). הוא היה חבר במועצה הראשונה של העיר, פעל להקמת מוסדות בשכונה, ייסד את בית הספר ובית הכנסת הפועל המזרחי, ייסד את ישיבת בני עקיבא "יד אברהם" על שם אביו, והקים עם בן דודו, הרב מרדכי לנדינסקי, נכדו של הרב משה ראש ישיבת ראדין שבראדין, את ישיבת ראדין בנתניה. הוא היה מיוזמי הקמת בית האבות תפארת בנים וסייע ככל יכולתו בהקמת קריית צאנז שבנתניה.

בשנת 1949 נתמנה לקצין מחוז נתניה, יזם הקמת ועדות בניין ערים ומחלקות טכניות משותפות למועצות המקומיות והאזוריות בנפה, ועמד בראשן. בהמשך מונה לממונה על מחוז נתניה מטעם משרד הפנים. הוא היה חבר המפלגה הדתית בעיר וכיהן כנציג המועצה הראשונה מטעמה.

קיבל יחד עם רעייתו פנינה את תואר יקיר העיר נתניה לשנים 1977-1979.

בשנת תשי"ז (1957) הוציא לאור מהדורה חדשה של ספרו של אביו, "כלי שרת", בצירוף הקדמה ובה תיאור קורות חייו של אביו ורציחתו בשואה.

דוד רזניק נפטר במוצאי יום הכיפורים, אור לי"א בתשרי תשנ"ג (7 באוקטובר 1992), ונקבר בבית העלמין הישן בן ציון בנתניה. לאחר מותו נקרא על שמו רחוב "דוד רזניק" בשכונת נווה עוז שבעיר.

חיים אישיים
נישא לאשתו פנינה לבית זנדמן מנהלת בית הספר בנתניה ויקירת העיר ולהם נולדו בן אברהם מיכאל ובת חיה. בתו חיה נשואה לרב אברהם גוגיג רב (סא"ל במיל') ברבנות הצבאית ורב קהילת בית מאיר בנתניה.
לקריאה נוספת
דוד רזניק באתר מורשת נתניה.
קישורים חיצוניים
מאמרו המזרחי ותנועת תורה ועבודה בליטא בספר יהדות ליטא כרך ב עמוד 215 באתר אוצר החכמה
הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי ליטא
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:נתניה: מייסדים
קטגוריה:יקירי נתניה
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:נוטרים
קטגוריה:פעילי תנועת המזרחי
קטגוריה:חברי מועצת העיר נתניה
קטגוריה:אישים הקבורים בנתניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1992