פונדק קרוואן

פונדק קרוואן (וגם: מפגש קרוואן, מסעדת קרוואן)המקום נקרא במקומות שונים ובזמנים שונים 'פונדק', 'מפגש' ו'מסעדה'. כמו כן האיות של המילה 'קרוואן' משתנה. לעיתים נכתב עם האות 'א' ולעיתים בלעדיה. לעיתים נכתב עם אות 'וו' אחת ולעיתים עם שתי 'וו'.  הוא מסעדה ערבית, שנמצאת בדרך השלום 27, בכפר אבו גוש. המסעדה נוסדה על ידי חאג' מוסא אבו גוש, מוח'תאר הכפר, בשנת 1950, והיא המסעדה הוותיקה ביותר ביישוב.

 היסטוריה 
 הקמת המסעדה 
המסעדה הוקמה בשנת 1950 על ידי חאג' מוסא אבו גוש, מוח'תאר הכפר אבו גוש, במקום שבו שכנה בתקופה העות'מאנית תחנת מעבר. השם "קרוואן" משמעותו שיירת סוחרים והוא ניתן לפונדק כי שכן בתחנת מעבר על הדרך הראשית המחברת את יפו עם ירושלים, שעליה נעו שיירות מסחר, עגלות וכלי רכב אחרים. בחזית הבניין הוצבה עבודת קרמיקה של האמן בצלאל שץ המספרת את תולדות הכפר אבו גוש.

 משפחת אבו גוש 

משפחת אבו גוש שלטה בכפר אבו גוש במשך רוב תקופת השלטון העות'מאני בארץ ישראל ותחילת המנדט הבריטי. בני המשפחה, ששלטו בדרך העולה לירושלים, השתמשו בכוחם ובמעמדם כדי לגבות דמי מעבר מהנוסעים העוברים בדרך ובמקביל הציעו לאותם נוסעים שירותי דרך (בתשלום).

מוסא אבו גוש, שהקים את המסעדה, ואחיו יוסוף אבו גוש, היו צאצאים למשפחה שליטה זו. יוסוף אבו גוש, תמך בהתיישבות היהודית באזור הכפר אבו גוש, כשהישוב היהודי בארץ החל במאבק כנגד השלטון הבריטי בארץ. תמיכה זו התבטאה בנייטרליות בתקופת המרד הערבי הגדול ובסיוע לארגוני המחתרת וליישובים היהודים מסביב. יוסוף אבו גוש, החליט להפנות את תמיכתו למחתרת לח"י וסייע לארגון זה במחסה, מזון ונשק ואף הציע להקים יחידה צבאית ערבית שתצטרף ללח"י. איש אמונו של יוסוף היה איש לח"י ראובן גרינברג וב-1947 סייע לו בהברחתה של גאולה כהן מהכלא הבריטי בירושלים. בעקבות פעולה זו נעצר יוסוף ושניים מבני משפחתו ולאחר תקופת מאסר ארוכה ושורה של עינויים הם שוחררו עם עזיבת הבריטים את הארץ.

כאות הערכה על פעילותו הוענקו ליוסוף האותות עיטור לוחמי המדינהמנחם רהט, יוסוף אבו גוש שסייע ללח"י יקבל עיטור על"ה, מעריב, 7 במרץ 1971 ועיטור אסורי שלטון המנדט. המבקרים במסעדה יכולים לראות שם תמונות ותעודות שונות המעידות על פעילותו של יוסוף אבו גוש. כמו כן, נמצא במסעדה צילום של תעודת הערכה מטעם 'העמותה להנצחת מורשת לוחמי חירות ישראל (לח"י) וחלליהם', שהוענקה ליוסוף אבו גוש, ועליה חתומים יצחק שמיר, יאיר שטרן ויהושע זטלר (כפעילי העמותה).

 השנים לאחר ההקמה 
בשנת 1958 בעקבות פנייה של משרד התיירות, הגדיל חאג' מוסא אבו גוש את שטח הפונדק כדי שיוכל לשרת מספר גדול יותר של תיירים.

בשנת 1994 נבחר חאג' מוסא אבו גוש, הבעלים של הפונדק, להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות, לכבוד אחוות העמים החיים בישראל, בטקס פתיחת חגיגות יום העצמאות בהר הרצל בירושלים.

בשנת 1997 נפטר חאג' מוסא אבו גוש בגיל 81.

בשנת 2007 נשרפה המסעדה כמעט כליל. שישה צוותי כיבוי עמלו על כיבויה, אך הצליחו להציל רק את המטבח.

בשנת 2024 בעקבות מלחמת חרבות ברזל סיפר תאבת אבו גוש, בנו של מוסא אבו גוש, בריאיון עיתונאי בעיתון "דה-מארקר" על הקשיים הכלכליים בתפעול המסעדה: "אנחנו פה מ-1950. נכון, בשבת יש אנשים, אבל זה לא מחזיק מקום. יש עובדים, מים, חשמל וארנונה לשלם. היו באים לאולם האירועים שלנו נערים לבר-מצוות מעל המסעדה, זה הפסיק לגמרי. יש לנו ירידה של 95% ומתחילת המלחמה הכול נהרס לגמרי. נכון, יש את האנשים מהסביבה, מהקיבוצים פה, אבל זה אולי 1% מהעסקים שלנו. אנחנו רוצים בחזרה את תיירות הפנים, עזבו את תיירות החוץ".

בעשורים הראשונים לקום המדינה הייתה מסעדת 'פונדק קרוואן' המסעדה היחידה באבו גוש, ולכן זכתה לפרסום רב. מאז שנות ה-80 נפתחו ביישוב כעשר מסעדות נוספות ו'פונדק קרוואן' ירד במקצת מגדולתו.

כיום (2025) ממשיכים לעבוד במסעדה ולנהל אותה בני משפחת אבו גוש, ובהם כמה מנכדיו של חאג' מוסא וכמה מנכדי אחיו, שייח יוסוף אבו גוש.

 תפריט המסעדה 
המסעדה מתמחה באוכל ערבי ואוכל מזרחי. התפריט כולל מקלובה, צלעות כבש, שיפודים שונים, כמה סוגי סלטים, חומוס, כשהמאכלים הם תוצרת בית ונעשים במקום. אפשר להזמין מראש, לאירועים חגיגיים, כבש שלם ממולא באורז, צנוברים ובשר.

 גלריית תמונות 

 לקריאה נוספת 
 גאולה כהן, אין לי כוח להיות עייפה: מפנקסי האישי והפוליטי, ירושלים, הוצאת ראובן מס, 2008. הפרק: "יוסף אבו גוש", עמ' 37–39.


 קישורים חיצוניים 





 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: מסעדות
קטגוריה:אבו גוש: מבנים
קטגוריה:אבו גוש: אישים