יונתן בן דב

יונתן בן דב (נולד ב-24 באוקטובר 1971) הוא פרופסור מן המניין בחוג למקרא באוניברסיטת תל אביב. לפני כן היה פרופסור באוניברסיטת חיפה. הוא עוסק בחקר ולימוד מגילות מדבר יהודה, וחקר המקרא

 ביוגרפיה 
נולד בירושלים ב־24 באוקטובר 1971 (ה' בחשוון ה'תשל"ב). סב סבו מצד אימו הוא יהושע שטמפפר.
 לימודים 
למד ב. בוגר החוג למקרא ותוכנית אמירים בשנת 1995. בשנת 2005 קיבל תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית. עבודת הדוקטורט שלו הייתה "אסטרונומיה ולוחות שנה בקומראן".

 קריירה אקדמית 
יונתן לימד בין השנים 2002–2019 באוניברסיטת חיפה בפקולטה למדעי הרוח בחוג למקרא. במהלך תקופה זו היה עורך שותף של כתב העת 'מגילות', כרכים י'–ט"ו. מאז שנת 2020 מלמד באוניברסיטת תל אביב. פרופסור מן המניין משנת 2022.

בעברו כיהן כעמית מחקר ב באוניברסיטה העברית, במכון ללימודי העולם העתיק באוניברסיטת ניו יורק ובמכון ללימודים מתקדמים באוניברסיטת דרהאם. בנוסף היה גם חוקר ומרצה אורח באוניברסיטת ציריך. היה גם חבר האקדמיה הצעירה הישראלית למדעים.

בן דב השתתף בפרסום הרשמי של מגילות מדבר יהודה, בסדרה שיצאה בהוצאת אוקספורד יחד עם פרופ' שמריהו טלמון. הכרך שחיברו כולל פרסום ופירוש של מגילות לוח השנה מקומראן.

בן-דב החל להפעיל שיטות חישוביות במחקר המקרא והמגילות כבר בשלב מוקדם, והוא ממובילי התחום של מדעי הרוח הדיגיטליים בארץ. בין השאר פרסם שיטה להרכבה של קטעי פפירוס על ידי למידה עמוקה.

כיום הוא מכין מהדורה ופירוש מחודשים של חיבור החוכמה העתיק המכונה  מקומראן. בנוסף כיום הוא שותף-מנהל של פרויקט לדיגיטציה של מגילות קומראן (אתר בהכנה), תוך הענקת גישה לציבור הן לצילומי המגילות והן לתעתיק שלהן, יחד עם כלים של "שולחן עבודה" לחוקר.

 חיים אישיים 
בן דב נשוי לעורכת הדין מיכל בן דב (מילול), ויש להם שלושה ילדים. כיום הם מתגוררים בחיפה.

 פרסים 
בשנת 2010 זכה בפרס מיכאל ברונו.

 מחקריו 
 בן-דב הצביע על אלמנטים  שנמצאו במגילת קומראן בארמית ובעברית, והראה כי היהודים בימי בית שני היו חלק מן העולם התרבותי של המזרח הקדום גם לאורך התקופה ההלניסטית. לצד זה גם תיאר את ראשית הכתיבה האפוקליפטית ביהודה כחלק מהעולם התרבותי הרחב של המזרח הקדום, ובפרט הלבנט (סוריה-לבנון-א"י) בתקופה ההלניסטית. הארמית נתפסה כשפה המתאימה לכתיבת אפוקליפסות, והייתה גם השפה שבה ספגו היהודים חומר מדעי ומיתולוגי שבא לידי ביטוי בכתיבתם.
 לדעת בן-דב, השנה בת 364 יום שמתועדת במגילות קומראן ובספר היובלים הומצאה על ידי יהודים בימי בית שני, סביב המאה השלישית לפני הספירה, על בסיס מודלים בבליים. הוא חולק על הדעה שהשנה בת 364 יום נהגה במקדש בירושלים בימי המקרא, בתחילת ימי בית שני ואף בימי בית ראשון.
 בן-דב השתתף בסדרת הפרסום הרשמי של המגילות מקומראן תגליות במדבר יהודה (סדרת ספרים), ומאז ערך מהדורות חדשות רבות למגילות שונות, כולל מגילות שנכתבו בכתב צופן. יחד עם שותפים פרסם ספר ובו השיטה המעודכנת לשיחזור מגילות מקוטעות תוך שימוש באמצעים ממוחשבים.
 בשנת 2021 פרסם מחקר על לוחות משרדיים קטנים שנמצאו בחפירות ומדדו חודשים של 30 יום ושנה סכמטית של 360 יום. שנה זו משתקפת גם בכתיבה הכוהנית בתורה, והיא יכולה לפי שיטתו להסביר את התאריכים בשנת המבול.
בתחום תולדות נוסח המקרא, בן-דב האיר את ההרחבות המאפיינות את התורה הקדם-שומרונית, כלומר, טיפוס נוסח יהודי מימי בית שני שבמהלך הזמן אומץ גם על ידי השומרונים. לדבריו, תוספות כאלה מאפיינות קריאה אקדמית ומלומדת של המקרא, בדומה למנהגים של סופרים יווניים שהעתיקו את נוסח הומרוס.

 פרסומיו 
ספרים שכתב
 Head of all years
 Qumran Cave 4: XVI: Calendrical Texts (Discoveries in the Judaean Desert)
ספרים שערך
 כתב העת מגילות י-טו
 The Construction of Time in Antiquity: Ritual, Art, and Identity
 Ancient Jewish Sciences and the History of Knowledge in Second Temple Literature
 Living the Lunar Calendar
מאמרים נבחרים
 י. בן-דב, "בארמית ובעברית במגילות קומראן ובספרים החיצונים: הרקע בעולם העתיק והחיפוש אחר סמכות יהודית כתובה" תרביץ, כרך עח (תשרי - כסלו תשס"ט) 27-60.
 י. בן-דב, "ילקוט המזמורים האלוהיסטי וכתיבת שמות האל בקומראן", מגילות 8–9 (2010), 80-53.
 J. Ben-Dov, "The Poor's Curse: Exodus xxii 20-26 and Curse Literature in the Ancient World", Vetus Testamentum 56 (2006) 321-341
 J. Ben-Dov, "Writing as Oracle and as Law: New Contexts for the Book-Find of King Josiah", Journal of Biblical Literature 127 (2008) 123-139
 J. Ben-Dov, “Apocalyptic Temporality: The Force of the Here and Now”, Hebrew Bible and Ancient Israel 5 (2016): 17-31
E. Ratzon and J. Ben-Dov, “A Newly Reconstructed Calendrical Scroll from Qumran Cave 4”, Journal of Biblical Literature 136 (2017): 905-936.
Roy Abitbol, Ilan Shimshoni and Jonathan Ben-Dov, “Machine Learning Based Assembly of Fragments of Ancient Papyrus”, ACM Journal on Computing and Cultural Heritage 14, 3 (2021), article 33 (21 pages).
J. Ben-Dov, “The Resurrection of the Divine Assembly and the Divine Title El in the Dead Sea Scrolls”, in: Ercolani, A., and Giordano, M., eds, Submerged Literature in Ancient Greek Culture. Beyond Greece: the Comparative Perspective (Berlin: de Gruyter, 2016), 9-31.
Jonathan Ben-Dov, “Neo-Babylonian Rock-Reliefs and the Jewish Literary Imagination”, in Afterlives of Ancient Rock-Cut Monuments in the Ancient Near East. Carvings In and Out of Time, ed. J. Ben-Dov and F. Rojas (Leiden: Brill, 2021), 345-379.

 קישורים חיצוניים 
 יונתן בן דב באתר אוניברסיטת תל אביב.
 חשופים - היכרות סגל אוניברסיטת חיפה (פייסבוק) (2014)
 יונתן בן דב באתר התורה.

 הערות שוליים 

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מקרא
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: מקרא
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חברי האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971