מיכאל דרור

מיכאל (פיינברג) דרור (1904–1992) היה לקסיקוגרף, מורה ואיש רוח יהודי-ישראלי. הוא חיבר מילון עברי-רוסי, שהפך לכלי מרכזי עבור עולים דוברי רוסית בישראל בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20.

 ביוגרפיה 
מיכאל נולד בשנת 1904 בעיר סבסטופול שבחצי האי קרים למשפחה יהודית מכובדת. אביו היה מאיר (מקס) פיינברג, סוחר עצים מצליח, ואמו דינה לבית קגן, שהייתה נצר למשפחתו של הגאון מווילנה. סבו, יהודה (יוליוס) פיינברג, היה סוחר עשיר שנולד ב-1805 וחי עד 1917, ועסק במסחר בעצים ובחיטה בחרקוב.שולמית שליט  . "המילון - משכן הנשמה: מחבר המילון עברית-רוסית מיכאל דרור 1904-1992". רשימות בהיסטוריה יהודית (Заметки по еврейской истории), מס' 11–12, 12 בדצמבר 2015 

בילדותו למד בגימנסיה רוסית, שם הצטיין בלימודיו. כילד וכנער היה עד לאירועים היסטוריים ולדמויות חשובות בתרבות הרוסית, בהן הסופר לב טולסטוי והקיסר ניקולאי השני. כמו כן, הוא הזדמן לשוחח עם אולגה קניפר-צ'כובה, אלמנתו של הסופר אנטון צ'כוב.שליט, שולמית. "תרבות (זכרונות)". רשימות בהיסטוריה יהודית, מס' 11-12(188), נובמבר-דצמבר 2015

בגיל 14 הפך לציוני-סוציאליסט בהשפעת מפגש עם יוסף טרומפלדור, שביקר ביאלטה ונשא דברים בפני בני נוער יהודים. בגיל 17 החל ללמוד מדעי הטבע באוניברסיטת סימפרופול, אך בשל פעילותו הציונית נעצר על ידי השלטונות הבולשביקים. לאחר שנת מאסר, הוגלה לעיר קוסטרומה שעל נהר הוולגה, שם שהה מספר שנים.

ב-1 ביוני 1925 עלה לארץ ישראל, לאחר שבחר לוותר על אזרחותו הסובייטית. הוריו ואחותו קלרה נותרו ברוסיה ונרצחו בידי הנאצים ב-1942, בזמן הכיבוש הגרמני של יאלטה.

 פעילותו בארץ ישראל 
עם הגעתו לארץ ישראל, שקד דרור על לימוד השפה העברית, ותוך שלושה חודשים כבר דיבר, כתב וקרא בשפה. הוא הצטרף לגדוד העבודה ולאחר מכן לארגון ההגנה, שם סיים קורס מפקדי פלוגות.

בשנות ה-30 המאוחרות, בזמן המאורעות, שמר בלילות ליד הכפר הערבי שייח' מוניס (לימים אזור רמת אביב בתל אביב). במלחמת העצמאות, בגיל 44, שירת כמפקד מחלקת חי"ם (חיל המשמר) של ארגון ההגנה בתל אביב. פלוגתו הייתה אחראית על הגנת העיר, ובין הישגיה היה יירוט מטוס ספיטפייר מצרי בנמל התעופה שדה דב. בנוסף, היה בין הראשונים שנכנסו לכפר שייח' מוניס ב-15 במאי 1948, לאחר שתושביו עזבו.ביוגרפיה של מיכאל דרור פיינברג - מחבר המילון העברי-רוסי

 חיבור המילון 
הישגו המרכזי של דרור היה חיבור המילון העברי-רוסי המקיף, עליו עבד כמעט רבע מאה - החל משנות ה-50 של המאה ה-20 ועד לפרסומו בשנת 1975. המילון, שכלל כ-30,000 ערכים, הפך לכלי חיוני עבור העולים דוברי הרוסית שהגיעו לישראל בגל העלייה הגדול מברית המועצות בשנות ה-70.המילון העברי-רוסי, הספרייה הלאומית של ישראל, תשל"ו 1975

המילון נערך בסיועם של יוסף גורי ויחזקאל קרן, ובעריכת שלמה אבן-שושן ויחזקאל קרן. דרור הקדיש את המילון לזכר הוריו, מאיר (מקס) פיינברג ודינה פיינברג לבית קגן.

המילון זכה לשבחים בשל גישתו המכבדת לקורא, הכללת ביטויים, ניבים, מונחים מקצועיים ופתגמים. ד"ר ברוך פודולסקי, מומחה לבלשנות שמית, ציין כי "אף על פי שלא היה בלשן, דרור יצר מילון מצוין ברמה מקצועית לחלוטין".

שנתיים לפני מותו, החל דרור בכתיבת מילון חדש ומורחב, שתוכנן להכיל 45,000 מילים, כולל שמות של בעלי חיים, צמחים ומונחים מדעיים ומוזיקליים, אך לא הספיק להשלימו.

 פעילותו החינוכית 
לצד עבודתו כלקסיקוגרף, היה דרור מורה מסור לעברית, שראה בהוראת השפה שליחות תרבותית ולאומית. הוא האמין שידיעת השפה היא מפתח להשתלבות אמיתית בארץ ולחיבור לזהות היהודית-ישראלית.

עם הגעת העלייה הגדולה מברית המועצות בשנות ה-70, החל לעבוד עם העולים במרכזי הקליטה ולימד עברית בביתו. תלמידיו זוכרים אותו כמורה מוכשר שידע "להגיש לכל אחד את העברית כחג", כפי שהעידה סוזנה פיין, אחת מתלמידותיו.

דרור סייע לחוקרים בתרגום תעודות מקוריות מן הרוסית ביניהם יומן גדוד נהגי הפרדות של יוסף טרומפלדור בעריכת ישראל ברטל.

 חייו האישיים 
דרור היה נשוי פעמיים והתאלמן פעמיים. בנו, יוסף דרור, היה לוחם פלמ"ח, חוקר בתחום החקלאות ולימים פרופסור באוניברסיטה העברית ברחובות. בנוסף, היו לו ארבע בנות, ביניהן זהר שביט, פרופסורית לספרות עברית וחוקרת תרבות באוניברסיטת תל אביב, שזכתה בפרס ישראל לחקר התרבות והאמנות בשנת 2025 .

את שם משפחתו "פיינברג" שינה ל"דרור" בעקבות בנו יוסף, שהחליט לעברת את שם משפחתו בהיותו בצבא. השם "דרור" נושא משמעות כפולה בעברית - גם ציפור הדרור וגם המילה "חופש".
בשנותיו האחרונות חי דרור בבית אבות ברמת אביב, באופן סמלי באותו אזור שבו היה בעבר הכפר שייח' מוניס, אליו נכנס ראשון במלחמת העצמאות. הוא נפטר בשנת 1992 בתל אביב בגיל 88, והובא למנוחות בבית העלמין ירקון .

 מורשתו 
המילון העברי-רוסי של מיכאל דרור ממשיך לשמש דורות של עולים ותלמידים, ומהווה עדות למפעל חייו ולתרומתו הייחודית לחברה הישראלית ולקליטת העלייה מברית המועצות.

ד"ר רואלד זליצ'נוק, לשעבר מורה לעברית בלנינגרד בשנות ה-70, העיד על חשיבותו של המילון: "יתרון עצום של מילון דרור היא שיטת בנייה הגיונית מאוד פלוס אוצר מילים די רחב ודי מודרני".

 קישורים חיצוניים 
 מלון עברי-רוסי, באתר הספרייה הלאומית
 שולמית שליט, "המילון - משכן הנשמה: מחבר המילון עברית-רוסית מיכאל דרור 1904-1992", באתר רשימות בהיסטוריה יהודית, מס' 11–12, 12.12.2015


 הערות שוליים 

קטגוריה:מילונאים ישראלים
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1992
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון