אנטישמיות בצרפת במאה ה-21

האנטישמיות בצרפת החריפה מאז סוף המאה ה-20 ונכנסה למאה ה-21. בראשית המאה ה-21, רוב היהודים בצרפת, כמו גם רוב המוסלמים בצרפת, הם ממוצא צפון-אפריקאי. בצרפת יש את אוכלוסיית היהודים הגדולה ביותר בתפוצות אחרי ארצות הברית—כ-500,000–600,000 איש. לפריז יש את האוכלוסייה היהודית הגדולה ביותר, ואחריה מרסיי, שבה מתגוררים כ-70,000 יהודים. ביטויי אנטישמיות נראו בעלייה במהלך מלחמת ששת הימים ב-1967 ובקמפיין האנטי-ציוני של צרפת בשנות ה-70 וה-80. בעקבות ההצלחות האלקטורליות של הימין הקיצוני, "האיחוד הלאומי", והכחשת השואה בקרב גורמים מסוימים בשנות ה-90, סקרים הראו עלייה באמונות אנטישמיות סטריאוטיפיות בקרב האוכלוסייה הכללית בצרפת."Holocaust denial/legal concepts in Europe" , Democratic Union

בתחילת המאה ה-21, האנטישמיות בצרפת עלתה בחדות במהלך ההאינתיפאדה השנייה בישראל ובשטחים הפלסטיניים, כמו גם במדינות אירופיות אחרות. בנוסף, חלק ניכר מהדור השני של מהגרים מוסלמים בצרפת החל להזדהות עם המאבק הפלסטיני, כאשר חלקם אף הזדהו עם האסלאם הרדיקלי. בשנות ה-2000 התנהל דיון ביקורתי על מהות האנטישמיות בצרפת, לצד גינויים שלה, בהקשר של המצב במזרח התיכון והאסלאם. נוצרו חילוקי דעות בין קבוצות אנטי-גזעניות.

לאור האלימות וההתקפות המילוליות, חלק מהיהודים בצרפת החלו להגר לישראל. בתחילת 2014 מספר היהודים הצרפתים שעלו לישראל עלה על מספר היהודים האמריקאים שעלו. באותה תקופה, 70% מהיהודים בצרפת דיווחו בסקרים כי הם חוששים מהשפלות או מהטרדות, ו-60% דיווחו על חשש מאלימות פיזית בשל יהדותם; שני הנתונים היו גבוהים משמעותית מהממוצע האירופי. בהתאם לכך, סקר שנערך בשנת 2024 מצא כי אחד מכל חמישה צעירים צרפתים חושב כי יהיה דבר טוב אם היהודים יעזבו את המדינה.

 רקע 
בתחילת המאה ה-21, ההערכות היו כי בצרפת מתגוררים בין 500,000 ל-600,000 יהודים, רובם ספרדים ממוצא צפון-אפריקאי. זוהי האוכלוסייה היהודית השנייה בגודלה בעולם אחרי ישראל וארצות הברית. כרבע מהאוכלוסייה היהודית האשכנזית ההיסטורית בצרפת נרצחה בשואה במלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה, ממשלת צרפת העבירה חוקים לדיכוי האפליה האנטישמית ולהגנת היהודים במדינה.

בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20, יהודים רבים מצפון אפריקה היגרו לצרפת ממדינות כמו אלג'יריה, מרוקו ותוניסיה, שזכו לעצמאות משלטון קולוניאלי לאחר מלחמות ממושכות מול צרפת. מלחמות העצמאות יצרו תחושות קשות בקרב שני הצדדים, ואלג'יריה שקעה במלחמת אזרחים ממושכת לאחר קבלת עצמאותה. יהודים עזבו את צפון אפריקה בעקבות ההחרפה ביחסים בין העמים באזור, במיוחד בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967 בין ישראל, מצרים ומדינות ערביות נוספות. המתח באזור גדל עם פרוץ האינתיפאדה השנייה בשנת 2000, דבר שהוביל את היהודים בצפון אפריקה להרגיש פחות רצויים במדינות אלו, ורובם עזבו את האזור.

משנות ה-90 של המאה ה-20 החלה הגירה מוגברת של ערבים ממדינות צפון אפריקה לצרפת, בשל סיבות כלכליות ובריחת פליטים ממלחמות אזרחים במדינות מוצאם. בעבר, כבר לפני מלחמת העולם השנייה, רבים מהערבים הצפון-אפריקאים חיו ועבדו בצרפת. הקהילה המוסלמית בצרפת הקימה את המסגד הגדול של פריז בשנת 1929. האימאם של המסגד (סי קאדור בן גבריט) וחברים בקהילה סייעו להגן על יהודים במהלך השואה.

בשנות ה-90 התנהל דיון מחודש בנוגע לאחריות משטר וישי לשואה ולשיתוף הפעולה שלו עם גרמניה הנאצית. ההיסטוריון האמריקאי רוברט פקסטון טען בספרו "צרפת של וישי" (1972) כי משטר וישי שיתף פעולה עם גרמניה הנאצית, דבר שגרם לוויכוחים נרחבים בצרפת.

ההיסטוריונית הבריטית מוד ס. מנדל טוענת בספרה יהודים ומוסלמים בצרפת: היסטוריה של עימות (2014) כי שורשי האנטישמיות המוסלמית בקרב מהגרים בני הדור השני בצרפת טמונים ביחסים הבין-קהילתיים שהתקיימו קודם לכן באלג'יריה, תוניסיה ומרוקו; במהלכים הפוליטיים בתקופת הדה-קולוניזציה של אפריקה; ובאירועים השוטפים בסכסוך הישראלי-ערבי. סוציולוגים אחדים, כגון נונה מאייר ולורן מוצ'יאלי, טענו כי דעות אנטישמיות נמצאות בירידה בצרפת מאז תום מלחמת העולם השנייה, וכי סוגים אחרים של גזענות נפוצים יותר מאנטישמיות. עם זאת, חברי הקהילה היהודית בצרפת ביקרו את המסקנות הללו.

 התקפות אנטישמיות 
הוועדה הלאומית הצרפתית לזכויות אדם (CNCDH) מפרסמת דוחות שנתיים על פעולות אנטישמיות בצרפת. היא תיעדה רמות מטרידות של פעולות אנטישמיות בין 2002 ל-2004, במהלך האינתיפאדה השנייה, וכן עלייה חדה ב-2009.

 2023 - הווה 
על פי דו"ח שפורסם על ידי המועצה המייצגת של מוסדות היהודים בצרפת (קריף), חלה עלייה חדה של 284% במספר התקריות האנטישימיות שאירעו בשנת 2023. מספר התקריות זינק מ-436 בשנת 2022 ל-1,676 בשנת 2023, כאשר מחודש אוקטובר בלבד נרשמו 1,242 תקריות כאלו. בדו"ח השנתי לשנת 2024, פורסם כי חלה ירידה קלה של 6.3% במספר התקריות האנטישימיות שאירעו בשנת 2024, כאשר 1,570 תקריות אנטישימיות נרשמו.

 דעת קהל 
סקרים רבים נערכו על עמדות הציבור הצרפתי כלפי יהודים מאז תחילת המאה ה-21. לפי דו"ח הליגה נגד השמצה (ADL) משנת 2002, 42% מהנשאלים בצרפת הסכימו עם האמירה כי "היהודים נאמנים יותר לישראל מאשר למדינה בה הם חיים". סקרים שנעשו בשנים מאוחרות יותר הראו ירידה מסוימת בעמדות אנטישמיות, אך גם עלייה מחודשת לאחר פיגועים אלימים ותקופות של מתיחות בין ישראל לפלסטינים.

בסקר שנערך בספטמבר 2024 על ידי קריף נמצא כי 20% מהצרפתים מתחת לגיל 35 וש-12% מכלל הצרפתים "ישמחו אם היהודים יעזבו את צרפת".

 הערות שוליים 

קטגוריה:אנטישמיות מודרנית
קטגוריה:צרפת: אנטישמיות