מאיר ריינר

מאיר משה ריינר (1 בינואר 1904 – 27 ביוני 1954) היה חלוץ שעלה לישראל והצטרף למתיישבים הראשונים במושבה רעננה, כאשר התגוררו בה כמה מאות תושבים חקלאים. זו הייתה תקופת ההתיישבות הראשונית במושבה. הוא נרצח על ידי מסתננים מירדן בנחלתו "גבעת מאיר" הסמוכה לרעננה. רציחתו הייתה המניע לפעולת תגמול של צה"ל בירדן.

 ביוגרפיה 
מאיר ריינר נולד בשנת 1904 בעיירה סיניאטין שבאוסטריה-גליציה (אז חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית). בתקופת מלחמת העולם הראשונה היגרה משפחתו לארצות הברית. בבגרותו היה ריינר חבר פעיל בתנועת "השומר" בניו יורק, שם למד עברית וגברה בו הכמיהה לעלות לארץ ישראל.

 עלייה והתיישבות בארץ ישראל 
ממוזער|מאיר ריינר-תחילת ההתיישבות ברעננה
בסוף שנת 1925 עלה ריינר לראשונה לארץ ישראל כדי לבחון אפשרויות התיישבות. לאחר סיורים ברחבי הארץ, חזר לארצות הברית והמשיך בלימודיו בבית המדרש העברי למורים "הרצליה" בניו יורק, שם הרחיב את השכלתו והתעמק בהיסטוריה יהודית ובעברית. בשנת 1930 הוסמך כמורה, אך העדיף לעסוק בעבודת כפיים ולמד את מקצוע הצבעות.

בשנת 1932 עלה ריינר שוב לארץ ישראל ורכש אדמה באמצעות "אחוזת הרטפורד" מערביי ח'רבת עזון, סמוך למושבה רעננה. הוא החל להכשיר את הנחלה שרכש, אותה כינה "גבעת מאיר", לחקלאות. בשל מיקומה המבודד והיחסים המתוחים עם השכנים הערבים, הקים ריינר גדר גבול, ובכך למעשה נקבע הגבול הצפוני של רעננה באותה תקופה. בתקופת המאורעות סירב להתפנות מנחלתו.

בשנת 1947, ערב מלחמת העצמאות, סירב מאיר ריינר לבקשת ראשי המושבה לפנות את "גבעת מאיר". עמדת "ההגנה" הוקמה בנחלתו כדי להגן על גבולה הצפוני של רעננה. באפריל 1948 עזבו תושבי ח'רבת עזון את בתיהם במהלך המלחמה.

 חיים אישיים ומותו 
בשנת 1934 נשא לאישה את חסיה לבית אט. הם הקימו משק חקלאי מעורב ב"גבעת מאיר" וגידלו את שלושת בניהם: ישראל (נולד ב-1935), שמואל (נולד ב-1937) ומלאכי (נולד ב-1946).

לאחר מלחמת העצמאות הורחבה הפעילות החקלאית ב"גבעת מאיר", אך החלו גם חדירות של מסתננים מירדן שגרמו לגנבות ולנזקים. בליל שבת, כ"ו בסיון תשי"ד (27 ביוני 1954), נרצח מאיר ריינר בנחלתו על ידי מסתננים מירדן. הוא יצא מביתו לאחר ששמע רעשים ונפגע מצרור יריות. המשטרה שהגיע זמן לא רב לאחר מכן איתרה שלושה מסתננים, בעקבות קרב יריות עימם, נהרג אחד המסתננים שזוהה כאחד מרוצחיו של מאיר.

 מבצע ברוך 1 

בעקבות הרצח, יצא ביוני 1954, גדוד הצנחנים 202 בפיקודו של אריאל שרון לפעולת תגמול ("מבצע עזון") נגד מחנה הלגיון הירדני בכפר עזון, במהלכה נפצע סמל יצחק ג'יבלי ונפל בשבי הירדני. מבצע עזון מוכר גם כמבצע ברוך 1.

 השפעה ומורשת 
ממוזער|שלט הוושינגטוניה
מאיר ריינר הונצח באנדרטה בהר הרצל בלוח מספר 36.

נחלתו "גבעת מאיר" הפכה לסמל להתיישבות החלוצית ברעננה. בנו הצעיר, מלאכי ריינר, הקים במקום משתלה ומוזיאון המנציחים את סיפור המשפחה ומורשתה. ברעננה הונהג מנהג נטיעת זוגות עצי וושינגטוניה לכבוד זוגות נישאים, בהשראת זוג העצים שנטעו מאיר וחסי ריינר בחזית חלקתם כסמל לזוגיותם. מלאכי ריינר (בן הזקונים) פעל רבות לשימור עצים עתיקים ברעננה, ביניהם עצי הוושינגטוניה של הוריו.
ממוזער|"גבעת מאיר" לזכרו של מאיר ריינר 
ממוזער|גבעת מאיר
שמו של מאיר ריינר מונצח ברשימת שלטי הרחובות על שם חללים בעיריית רעננה ושלטו מותקן ברחוב עקיבא. "גבעת מאיר" קיבלה בשנת 2025 את הזכות להיכלל באתרי המורשת של המדינה.

 ראו גם 



 קישורים חיצוניים 

 רשימת שלטי רחובות על שם חללים, אתר עיריית רעננה

 הערות שוליים 

קטגוריה:חללי טרור ישראלים
קטגוריה:רעננה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הישן של רעננה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1954