חוק אלקוויסט פריולו לחקר אזורים סייסמיים המועדים לפורענות

חוק אלקוויסט פריולו לחקר אזורים סייסמיים המועדים לפורענות (באנגלית: Alquist Priolo Special Studies Zone Act) נחתם בספר החוקים של קליפורניה ב-22 בדצמבר 1972, כדי להפחית את הסכנה למבנים בעלי תפוסה אנושית מהעתקים הפעילים על פני השטח.

לחוק שלוש הוראות עיקריות:

 הוא מנחה את סוכנות הסקר הגאולוגי של קליפורניה  (שנודעה אז כמחלקת המכרות והגאולוגיה של קליפורניה) לאסוף מפות מפורטות של עקבות על פני השטח של העתקים פעילים ידועים. מפות אלה כוללות הן את המיקום הידוע ביותר שבו העתקים חותכים את פני השטח והן אזור חיץ (שישמש) למקדם ביטחון;
 הוא מחייב בעלי נכסים (או סוכני הנדל"ן שלהם) לחשוף באופן רשמי וחוקי כי הנכס שלהם נמצא באזורים המוגדרים במפות אלה לפני מכירת הנכס; ו-
 הוא אוסר על בנייה חדשה של בתים בתוך אזורים אלה, אלא אם כן בדיקה גאולוגית מקיפה מראה כי ההעתק אינו מהווה סכנה למבנה המוצע.

 רקע 
חוק המדינה הזה היה תוצאה ישירה של רעידת האדמה בסן פרננדו (1971) (שנקראת גם 'רעידת סילמאר' ), שהייתה קשורה לקרעים נרחבים של העתקים על פני השטח, שפגעו בבתים רבים, מבנים מסחריים ומבנים אחרים. קרע על פני השטח הוא המפגע הסייסמי שהכי קל להימנע ממנו. זאת מכיוון שלעניין החוק, העתק פעיל נחשב העתק שקרע את פני השטח ב-11,000 השנים האחרונות; והאזור שאליו מתייחס החוק בכל מקרה פרטי, הוא זה שמשתרע בין 200 ל-500 רגל משני צידי ההעתק שהראה סימני פעילות (קריעת פני השטח), ב-11,000 השנים האחרונות; אם כך, הרי שאם יִימַנעו מלבנות בכל אזור הרלוונטי לחוק, הסכנה הסייסמית מקריעת פני השטח ברעידת אדמה, תִּימָנַע.

 הסכנה הסייסמית 
רעידות אדמה מתרחשות כאשר שני גושי קרום כדור הארץ נעים זה ביחס לזה. המישור (בתוך הקרום) שעל פניו שני הגושים נפגשים, מתחככים ומוסטים האחד ביחס לשני, נקרא העתק. העתקים נוטים להופיע בתור קווים ישרים יחסית במפות הקרויים ליניאמנטים. כל מבנה שנבנה ישירות על ההעתק, ייקרע לשניים כאשר הגושים זזים בעת רעידת אדמה. בניית בניין כדי שיעמוד בתנועה מסוג זה (לעיתים קרובות כמה מטרים תוך שניות) אינה מעשית, ולכן עדיף להימנע מבנייה ישירות על גבי העתק פעיל, וזו מטרת החוק.

החוק מחייב את הגאולוג של מדינת קליפורניה להקים אזורי רגולציה (הידועים כאזורי העתק רעידת אדמה) סביב עקבות פני השטח של העתקים פעילים, ולהנפיק מפות מתאימות ("אזורי העתק רעידת אדמה" נקראו "אזורי מחקרים מיוחדים" לפני ה-1 בינואר 1994) המפות מופצות לכל הערים, המחוזות וסוכנויות המדינה המושפעות בשימושן בתכנון ובקרה של בנייה חדשה או מחודשת. סוכנויות מקומיות חייבות להסדיר את כל מיזמי הפיתוח בתוך האזורים הללו.

עם זאת, הגדרת סכנה סייסמית כוללת בתוכה הסתברות לפעילות ההעתק בתקופת זמן נתונה, ואילו חוק זה מתעלם מסוגיית ההסתברות. החוק מכניס "תחת כנפיו את כל ההעתקים הפעילים, ללא קשר לסיכויי חידוש פעילותם בתקופת זמן נתונה כלשהי.

 התפתחות החוק 
בינואר 1972 הקים רונלד רייגן מושל קליפורניה (1967–1975) את מועצת רעידת האדמה של המושל, כתגובה לרעידת סן פרננדו, שהמלצותיה הובילו לחקיקה הזו. החוק נכנס לתוקף ב-7 במרץ 1973. החוק תוקן מספר שנים לאחר מכן, כך שיכלול חובת גילוי לבעלי רישיון מקרקעין. לפני שנת 1994 החוק נקרא Alquist-Priolo State Special Studies Zone Act (ההדגשה של "העריכה"). החוק תוקן ב-26 בספטמבר 1974;ב-4 במאי 1975; ושוב ב-28 בספטמבר 1975; 22 בספטמבר 1976; 27 בספטמבר 1979; 21 בספטמבר 1990; ו-29 ביולי 1991. גרסת ביניים משופרת, בפורמט אינטרנטי, הופצה בשנת 2007.

המפות הראשונות הוצאו בשנת 1974. קיימות יותר מ-545 מפות המשפיעות על עשרות מחוזות וערים. סוכנויות מובילות המושפעות מהחוק, חייבות להסדיר "פרויקטים" לפיתוח שבהם מתוכננים מבנים לתפוסה אנושית בתוך אזורי העתק רעידת האדמה (EFZs: Earthquake Fault Zones).

אירועים משמעותיים בתולדות החוק כוללים את: א. הכנת תוכנית ב-1976, להערכת EFZs, שגם יזמה את השינוי מהכללה של העתקים בעלי קריעה שהתרחשה במהלך הרביעון, לכאלה שהתרחשו רק במהלך ההולוקן; ב. פרסום המחקר של רייתרמן ולידס ב-1991, שהעריך את יעילותו של החוק (ראו פרק נפרד להלן); ג. רעידות אדמה המלוות בקריעת ההעתק את פני השטח מאז חקיקת חוק, ובמיוחד רעידת האדמה ב-1992 של לאנדרס Mw=7.3 , ורעידת האדמה ב-1999 של הקטור מיין Mw=7.1 ; ד. שחרור גרסאות דיגיטליות של מפות EFZs, דוחות הערכת העתקים, ודוחות חקירת אתרים בשנים 2003-2000; ה. הפְּנִיָיה של עיריית קאמרילו למועצה הממלכתית לכרייה וגאולוגיה (SMGB) בנוגע להחלת חוק בתחומי השיפוט שלה, שהביאה להקמת הוועדה הטכנית המייעצת של ה-SMGB.

 מגבלות החוק 

בניינים שנבנו לפני 1972, עלולים עדיין להיות בנויים על גבי העתקים פעילים, ומבנים אלה יכולים להישאר במקום שבו נבנו במקור, אלא אם כן הם עוברים שיפוץ גדול שבו יותר מ-50% מהבניין משופץ. כאשר זה קורה, הם מטופלים כמו בניה חדשה (יש לבצע חקירה גאולוגית ולוודא את צמצום המיפגע לפני מתן היתר בנייה). הפרויקטים כוללים את כל חטיבות הקרקע ואת רוב המבנים לתפוסה אנושית. דירות משפחתיות עם מסגרת עץ ושלד פלדה עד שתי קומות שאינן חלק מפיתוח של ארבע יחידות או יותר, פטורות. עם זאת, סוכנויות מקומיות יכולות להחמיר מעבר למה שחוק המדינה דורש.

בעוד שהחוק מחייב בעלים לחשוף את העובדה שהנכס שלהם נמצא ב-EFZ כאשר הם מוכרים אותו, אין דרישות חוקיות לחשוף את העובדה לשוכרים המתגוררים בנכס. על השוכרים לחקור את מיקום ההעתקים הפעילים בעצמם, לפני חתימה על חוזה שכירות. מבחינה חוקית, החוק חל רק על מבנים לאכלוס בני אדם (בתים, דירות, בתים משותפים וכיוצא בזה). עם זאת, המפות הגאולוגיות הרשמיות המתארות את אזורי ההעתקים משמשות כדי לסייע בהצבת מגוון מבנים על קרקע בטוחה. לדוגמה, מרכז הלמידה בלמונט, מתחם בית ספר גדול במרכז העיר לוס אנג'לס , היה מסובך על ידי גילוי של העתק בשטח הנכס בשנת 2002. מחוז בתי הספר המאוחדים של לוס אנג'לס  נדרש להסיר בניין שנבנה ישירות על ההעתק לפני גילויו.

החוק מתייחס רק למִפגע של קריעת העתקים את פני השטח, ואינו מתייחס למפגעי רעידת אדמה אחרים. חוק מיפוי הסיכונים הסייסמיים , שאושר ב-1990, מתייחס לסכנות מרעידות אדמה שאינן קרעים בשטח, לרבות התנזלות ומפולות.

 המחקר אודות יעילות החוק 
המחברים מסיקים כי תוכנית אלקוויסט פריולו הייתה יעילה ב: א. זיהוי העתקים פעילים: התוכנית תיעדה בהצלחה אזורי העתקה פעילה, והגבירה את ההבנה של הסכנות הסייסמיות; ב. הסדרת הפיתוח: על ידי הגבלת הבנייה בתוך אזורים אלה, התוכנית הפחיתה את פוטנציאל הנזק מקרעי העתקים על פני השטח, דבר ששיפר את בטיחות הציבור; ג. יישום התוכנית תרם להגברת בטיחות הציבור על ידי מניעת פיתוח באזורים בעלי סיכון גבוה.

המחקר מציין גם תחומים לשיפור, כגון: ד. הערכת סיכונים מקיפה: הצורך בהערכה יסודית יותר של כל הסיכונים הסיסמיים, לא רק של קריעות על פני השטח; ה. אכיפה מוגברת: חיזוק האכיפה של התקנות כדי להבטיח ציות; ו. מוּדעוּת הציבור: הגברת המודעות וההבנה של הציבור לסיכונים סייסמיים ולחשיבות התוכנית.

בסך הכל, המחקר מכיר בהצלחות של התוכנית תוך הדגשת נקודות לשיפור, כדי להפחית עוד יותר את הסיכונים הקשורים לרעידות אדמה.

 ראו גם 
 סכנה וסיכון סייסמיים
 תגובת אתר סייסמית

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ארצות הברית: רעידות אדמה
קטגוריה:קליפורניה: אסונות טבע