גרונדרצייט

גרונדרצייט (בגרמנית: Gründerzeit) היא התייחסות לתקופה כלכלית בגרמניה ובאוסטריה של המאה ה-19 לפני ההתרסקות הגדולה של שוק המניות של 1873, ולסגנון אדריכלי מרכז אירופאי, לעיתים קרובות היסטוריסטי באופיו, שנמשך מאמצע ועד סוף המאה ה-19.

 כלכלה 
ממוזער| Gründerzeit מתייחס בעיקר לפריחה היזמית של סוף המאה ה-19 בגרמניה; מפעל ברזל של Borsig AG בפיירלנד של ברלין, ציור 1847 מאת קרל אדוארד ביירמן
תקופת "עידן המייסדים" - Gründerzeit - נמשכה רק שש שנים, מ-1867 עד 1873. המונח מתייחס לפריחה כלכלית קצרת מועד ולעלייה הכלכלית של האימפריה הגרמנית, כאשר מאות עסקים חדשים, בנקים ומסילות רכבת נוסדו. סופרים גרמנים של סוף המאה ה-19 השתמשו במונח Gründerzeit כמזלזל, מכיוון שהתפוקה התרבותית של אותה תנועה קשורה לחומרנות ולניצחון הלאומנות. היסטוריון התרבות אגון פרידל התלונן כי הונאת הבורסה לא הייתה ההונאה היחידה בגרונדרצייט.

 עיצוב ואדריכלות 
ממוזער| אדריכלות היסטורית בנורדשטאדט בהאנובר
הצורך בדיור עלה כתוצאה מהתיעוש. שכונות דיור שלמות קמו בשדות ירוקים עד לא מכבר. הבניינים בני ארבע עד שש קומות נבנו לרוב על ידי יזמים פרטיים. לעיתים קרובות הם התהדרו בחזיתות מעוטרות בצורה עשירה בצורת היסטוריזם כגון תחיית הגותית, תחיית הרנסאנס, הרנסאנס הגרמני ותחיית הבארוק. מבנים מפוארים נבנו לאזרחים נובורישים - המתעשרים החדשים - וגם דיור להשכרה נודע לשמצה עבור המעמדות הנמוכים העירוניים המתרחבים.

התקופה הייתה חשובה גם לשילוב טכנולוגיות חדשות באדריכלות ובעיצוב. גורם מכריע היה התפתחות תהליך בסמר בייצור פלדה, שאיפשר בניית חזיתות פלדה. דוגמה קלאסית לצורה החדשה היא מבנה הפלדה והזכוכית של ארמון הקריסטל, שהושלם ב-1851, שהיה אז מהפכני ונתן השראה לעשורים הבאים.

שכונות ה־Gründerzeit, נבנו בכל רחבי גרמניה, אוסטריה ואפילו בהונגריה.

 באוסטריה 
באוסטריה, ה-Gründerzeit החל לאחר 1840 עם תיעושה של וינה, כמו גם אזורי בוהמיה ומורביה .

וינה, הבירה האימפריאלית ומקום מגוריו של הקיסר פרנץ יוזף, לאחר המרד הכושל של 1848 הפכה לעיר הרביעית בגודלה בעולם עם הכללת הפרברים וזרם של תושבים חדשים מאזורים אחרים של אוסטריה. במקום שבו עמדה חומת העיר, נבנה כביש טבעת, ונבנו גם מבנים אזרחיים שאפתניים, כולל בית האופרה, בית העירייה והפרלמנט. בניגוד לפועלים חקלאיים ולפועלים עירוניים, המעמד הבינוני-גבוה שהלך והתעשר הקים אנדרטאות ואחוזות. תופעה זו התרחשה בקנה מידה קטן יותר גם בערים אחרות כמו גראץ.

 בגרמניה 
ממוזער| מבני ציבור גדולים רבים בגרמניה נבנו במהלך התקופה, כמו בית העירייה של המבורג .
בהלך הרוח של גרמנים רבים, התקופה קשורה באופן מהותי לקייזר וילהלם הראשון ולקנצלר ביסמרק, אך היא לא הסתיימה איתם (ב-1888 וב-1890, בהתאמה), אלא נמשכה גם בתקופת שלטונו של הקייזר וילהלם השני. היה זה תור זהב עבור גרמניה ובמהלכו התגברה על אסונות מלחמת שלושים השנים ומלחמות נפוליאון, וחזרה לחזית בתחומי המדע, הטכנולוגיה, התעשייה והמסחר. רמת החיים של מעמד הביניים הגרמני עלתה במהירות והא החל לרכוש רהיטים מודרניים, אביזרי מטבח ומכונות ביתיות.

ההשפעות החברתיות של התיעוש היו זהות לאלו שבמדינות אחרות באירופה. יעילות חקלאית מוגברת והכנסת מכונות חקלאיות חדשות הביאו לחלוקה מקוטבת של ההכנסה באזורים הכפריים. בעלי הקרקע התחזקו על חשבון כוח העבודה החקלאי חסר הנכסים. השלכות לכך התבטעו בהגירה, רובה ככולה לאמריקה, ולערים הגדולות.

בערים התעשייתיות הצומחות במהירות, הוקמו בתי פועלים חדשים, חסרי נוחות בסטנדרטים של היום, "ללא אור, אוויר ושמש" לדברי ביקורת התקופה ובניגוד לרעיונות הרווחים בתקופה בנושא בתכנון ערים. הדירות החשוכות והצפופות גרמו לעלייה ניכרת בשחפת, שהתפשטה גם לשכונות עשירות יותר.

עם זאת, מעמד הפועלים ראה גם שיפורים ברמת החיים ובתנאים אחרים, כגון הנהגת ביטוח סוציאלי, ביטוח בריאות וביטוח תאונות שהנהיג ביסמרק בשנים 1883–1884, ובטווח הארוך גם באמצעות ביסוסה של סוציאל-דמוקרטיה שתישאר המודל למפלגות האחיות האירופיות עד לעלייתו של אדולף היטלר לשלטון ב-1933. גם כיום, מודל הטיפול הסוציאלי שפיתח ביסמרק ב-1873 (Reichsversicherungsordnung) נותר הבסיס החוזי לביטוח בריאות בגרמניה.

 הערות שוליים 

 קריאה נוספת 



 קישורים חיצוניים 
 Media related to Gründerzeit architecture in Germany at Wikimedia Commons

קטגוריה:סגנונות באדריכלות
קטגוריה:המאה ה-19 לפי מדינה
קטגוריה:סוציאליזם
קטגוריה:אוסטריה
קטגוריה:גרמניה