גרטרוד פיירטג

גרטרוד פיירטג (בגרמנית: Gertrud Feiertag; נולדה ב-4 ביולי 1890 – מאי 1943) הייתה מחנכת רפורמית גרמנייה-יהודייה ומייסדת בית הספר הכפרי לילדים יהודים בקאפות אשר נרצחה במחנה אושוויץ.
ממוזער|פרסום של גרטרוד פיירטג; נשמר ב-ארכיון אידה זלה
 ביוגרפיה 
גרטרוד פיירטג נולדה בברלין לאלכס פיירטג, סוחר במקצועו, ורוזה לבית זילבר.Vgl. Harald Kirschninck: Wo sind sie geblieben? Biografien und Geschichten der Juden von Norderney. Bd. 1: A-K. Norderstedt 2020, S. 125–134, hier S. 125. היא גדלה במשפחה יהודית אמידה ובעלת השקפות ליברליות, לצד שלושת אחיה. בין השנים 1897–1906 התחנכה בבית הספר לואיזה בברלין. לאחר מות אמה בשנת 1907, נטלה על עצמה את ניהול משק הבית המשפחתי, וסייעה לאביה בעבודות משרדיות.

באוקטובר 1911 הצטרפה למוסד החינוכי הנודע פסטלוצי-פרבל בברלין, שם השלימה הכשרה מקצועית כגננת וכמדריכת נוער. בקיץ 1913 עבדה כעוזרת, ובקיץ 1914 מונתה לסגנית מנהלת בבית ההבראה לילדים של לשכת ציון U.O.B.B. באי נורדרנאי. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה והפסקת פעילותו של בית ההבראה, חזרה לברלין.

בשנת 1919 מונתה למנהלת בית ההבראה בנורדרנאי, ובשנת 1921 הוקמה במסגרת המקום גם מחלקה להכשרת נערות שסיימו את לימודיהן, בתחום טיפול בילדים וניהול משק בית.

בשנת 1929 סיימה בהצלחה את תוכנית ההכשרה המלאה לעובדות (תוכנית מלאה II) באקדמיה הגרמנית לעבודה סוציאלית ופדגוגית לנשים שבברלין-שנברג. זאת לאחר שכבר השתתפה בקורסים במוסד זה בשלושה חורפים רצופים: 1924/25, 1925/26 ו-1926/27.Vgl. Rosemarie Braun: Gertrud Feiertag und ihr „Jüdisches Kinder-Landschulheim in Caputh“. Ein vergessenes Kapitel reformpädagogischer (jüdischer) Schulgeschichte von 1931–1938. Köln 2002, S. 5 ff.Vgl. Manfred Berger: Gertrud Feiertag und das Jüdische Landschulheim Caputh. Eine Dokumentation zur jüdischen Bildungs- und Erziehungsgeschichte in den Jahren 1931 bis 1938. Hartung-Gorre Verlag, Konstanz 2021, S. 14 f., 20.ממוזער|כניסה למרכז הסיוע לנוער על שם גרטרוד פיירטג בקאפות, לשעבר בית הספר הכפרי היהודי בקאפות
בסיוע כלכלי מאחיה ובזכות ירושה שקיבלה מאביה, רכשה גרטרוד פיירטג וילה ברחוב פוטסדאם 18 בעיירה קאפות, אשר הייתה מוקפת חלקת אדמה רחבה ובה עצים עתיקים. ב־1 במאי 1931 פתחה במקום את "בית הילדים הכפרי לחינוך, טיפול והבראה", מוסד חינוכי עצמאי שנוהל ברוח הרפורמה הפדגוגית. המוסד פעל בתיאום עם המרכז לרווחת יהודי גרמניה.

בין השנים 1932 ל־1936 נוהלה התוכנית החינוכית על ידי פרידולין פרידמן, ומשנת 1937 ועד לסגירת המקום עברה לניהולו של ארנסט איזינג.Vgl. Hildegard Feidel-Mertz, Andreas Paetz: Ein verlorenes Paradies. Das Jüdische Kinder-Landschulheim Caputh (1931–1938). Bad Heilbrunn 2009, S. 21; vgl. Manfred Berger: Gertrud Feiertag und das Jüdische Landschulheim Caputh. Eine Dokumentation zur jüdischen Bildungs- und Erziehungsgeschichte in den Jahren 1931 bis 1938. Hartung-Gorre Verlag, Konstanz 2021, S. 16. בית הספר קלט ילדים יהודים לצד תלמידים ממגוון רקעים והשקפות עולם – בעיקר כאלה שהתמודדו עם קשיים התנהגותיים, בעיות בריאות או חוסר יכולת פיזית להגיע למוסדות לימוד רגילים עקב מגורים באזורים מרוחקים.

לצד תוכנית הטיפול וההבראה פעל במוסד בית ספר יסודי בן ארבע כיתות, ששילב גם חומרי לימוד מתוך שיטת מונטסורי. מימון הפעילות התבסס על שכר לימוד חודשי, תשלומים עבור שירותי טיפול ותרומות מארגוני רווחה יהודיים – ללא כל סיוע כספי ממשלתי או עירוני.Vgl. Manfred Berger: Gertrud Feiertag und das Jüdische Landschulheim Caputh. Eine Dokumentation zur jüdischen Bildungs- und Erziehungsgeschichte in den Jahren 1931 bis 1938. Hartung-Gorre Verlag, Konstanz 2021, S. 13, 25.

התקשורת דיווחה באופן חיובי על פעילותו של המוסד, שהוגדר כמונחה על ידי "עמדה יהודית מודעת". בלב התפיסה החינוכית עמדה שאיפה לשלב את ערכי היהדות בכל תחומי הלימוד. תכנים יהודיים שולבו בלימודים הכלליים: תולדות העם היהודי נלמדו בשילוב עם היסטוריה עולמית; עברית נלמדה במשך ארבע שעות שבועיות; ידיעת ארץ ישראל שולבה במסגרת לימודי הגאוגרפיה; וידיעת ההווה היהודי קיבלה ביטוי מרכזי במפגש ה"עונג שבת" השבועי. לצד זאת, נלמדו גם מקצועות כלליים ובהם אנגלית וצרפתית.Zit. n. Manfred Berger: Gertrud Feiertag. Eine Wegbereiterin der modernen Erlebnispädagogik? […]. Lüneburg 2003, S. 47.

דגש מיוחד הושם במוסד על חינוך תרבותי, מתוך תפיסה הוליסטית של התפתחות הילד. הפעילות כללה ציור ויצירה, דקלום שירים, הצגות תיאטרון ומוזיקה – לעיתים בשפות זרות כגון אנגלית וצרפתית – לצד פעילות גופנית וחוויות טבע באווירה הכפרית של קאפות וסביבתה.

עדות מרגשת לתרבות החינוכית הזו ניתנה מפי אחת התלמידות לשעבר, שסיפרה:

 Zit. n. Manfred Berger: Gertrud Feiertag. Eine Wegbereiterin der modernen Erlebnispädagogik? […]. Lüneburg 2003, S. 22.

לאחר עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933, הגביר בית הילדים הכפרי בקאפות את הדגש על חגים, מסורת וזהות יהודית, כחלק מהמאמץ לחזק את תחושת השייכות של התלמידים בעידן של גזענות גוברת ואפליה.Vgl. Manfred Berger: Gertrud Feiertag und das Jüdische Landschulheim Caputh. Eine Dokumentation zur jüdischen Bildungs- und Erziehungsgeschichte in den Jahren 1931 bis 1938. Hartung-Gorre Verlag, Konstanz 2021, S. 38 ff. החל מאפריל 1933, עם החרפת ההדרה של תלמידים יהודים מבתי ספר ציבוריים, גדל מספר הילדים שפנו למוסד,Manfred Berger: Gertrud Feiertag und das Jüdische Landschulheim Caputh. Eine Dokumentation zur jüdischen Bildungs- und Erziehungsgeschichte in den Jahren 1931 bis 1938. Hartung-Gorre Verlag, Konstanz 2021, S. 49. והוא נאלץ להתרחב ולשכור מבנים סמוכים שהיו שייכים ליהודים שעזבו את גרמניה – ביניהם גם ביתו של אלברט איינשטיין.

המוסד, אשר בתחילה היה פתוח לתלמידים מכל הדתות, נאלץ בשנת 1936 לשנות את שמו ל"בית הספר הכפרי היהודי בקאפות", בהתאם ללחצים הגוברים מצד השלטונות. במהלך ליל הבדולח, בליל 9–10 בנובמבר 1938, הותקף ושדד המוסד על ידי תושבים מקומיים, כולל מורים מבית הספר העממי הסמוך.Vgl. Manfred Berger: Gertrud Feiertag und das Jüdische Landschulheim Caputh. Eine Dokumentation zur jüdischen Bildungs- und Erziehungsgeschichte in den Jahren 1931 bis 1938. Hartung-Gorre Verlag, Konstanz 2021, S. 117. אנשי המקום דרשו מצוות בית הספר ומהילדים לעזוב את הווילה לאלתר.

גרטרוד פיירטג עמדה בגבורה מול הדרישה, התנגדה נחרצות, הגישה תלונה לשלטונות, ודרשה זמן נוסף על מנת לדאוג לשלומם של הילדים – בהם גם חולים ומבוהלים. בעקבות ההרס החלקי של המוסד, חזרה פיירטג לברלין, שם סייעה לארגונים יהודיים ופעלה במסירות להוצאת ילדים יתומים למדינות בטוחות. היא ליוותה אישית משלוחי ילדים (Kindertransporte) לאנגליה, אך סירבה לעזוב בעצמה, אף על פי שניתנו לה הזדמנויות לכך – ואף כאשר אלברט איינשטיין עצמו ניסה לשכנעה לעזוב.Vgl. Rosemarie Braun: Gertrud Feiertag und ihr „Jüdisches Kinder-Landschulheim in Caputh“. Ein vergessenes Kapitel reformpädagogischer (jüdischer) Schulgeschichte von 1931–1938. Köln 2002, S. 167.

ב־17 במאי 1943 גורשה גרטרוד פיירטג במסגרת המשלוח ה־38 למזרח, מכתובת מגוריה ברחוב דרויזן 7, ברובע שארלוטנבורג שבברלין, למחנה ההשמדה אושוויץ.Vgl. Harald Kirschninck: Wo sind sie geblieben? Biografien und Geschichten der Juden von Norderney. Bd. 1: A-K. Norderstedt 2020, S. 133. Siehe auch: Stolpersteine Droysenstr. 7 (Webseite des Bezirksamtes Charlottenburg-Wilmersdorf); ein Stolperstein für Gertrud Feiertag wurde dort noch nicht verlegt. כתובתה הרשמית נרשמה ברחוב אמפוכספאס 36 שבצלנדורף.Vgl. Yad Vashem, The Central Database of Shoah Victims' Names, Page of Testimony Gertrud Feiertag היא נרצחה בתאי הגזים ביום הכיפורים, שנת 1943. מועד מותה המדויק לא נרשם; בספר הזיכרון של הארכיון הפדרלי בקובלנץ צוינה כ"נעלמה באושוויץ בשנת 1943".Vgl. Manfred Berger: Gertrud Feiertag und das Jüdische Landschulheim Caputh. Eine Dokumentation zur jüdischen Bildungs- und Erziehungsgeschichte in den Jahren 1931 bis 1938. Hartung-Gorre Verlag, Konstanz 2021, S. 19.

תלמידתה לשעבר סיפרה כי פגשה את פיירטג באפריל 1943 במחנה המעבר ברחוב אורניינבורגר שבברלין, ובשנית – באושוויץ בסוף הקיץ של אותה שנה. בריאיון עם החוקרת אירמגרד קלנה סיפרה:

 Hildegard Feidel-Mertz: „Mit dem Blick fürs Ganze“, S. 29–30.

 הנצחה וזיכרון 
ממוזער|אבן נגף לזכרה של גרטרוד פיירטג בקאפות
ב-1970 ציינה סופי פרידלנדר מחווה מיוחדת: "מתנת סירת מפרש לקיבוץ בישראל, שהוענקה על ידי תלמידים לשעבר מקאפות מכל רחבי העולם לרגל יום הולדתה ה-80 של פיירטג, נועדה לשמר את הכרת התודה לנשמת קאפות."Sophie Friedländer: Erinnerungen an ein verlorenes Paradies. Das Jüdische Landschulheim Caputh 1933-1938. In: Hildegard Feidel-Mertz (Hrsg.): Schulen im Exil. Die verdrängte Pädagogik nach 1933. Rowohlt, Reinbek bei Hamburg 1983, S. 51.

כיום שוכן בבית הספר הכפרי לילדים יהודים לשעבר בית ילדים, שנקרא ב-1986 על שם אנה פרנק. בנובמבר 2008, לרגל 70 שנה לפוגרומים של 1938, שונה שמו למרכז הסיוע לנוער "גרטרוד פיירטג".Das Jugendhilfezentrum „Gertrud Feiertag“ bei Soziale Hilfen in Berlin und Brandenburg

רחובות בקאפות ובפוטסדאם נקראו על שמה של גרטרוד פיירטג.

ב-2009 הונחה אבן נגף ברחוב פוטסדאם בקאפות, בכניסה למרכז הסיוע לנוער, לזכרה של גרטרוד פיירטג.T. Lähns: Stolperstein für Gertrud Feiertag Hauptausschuss für Gedenkplatte in Caputh. In: Potsdamer Neueste Nachrichten vom 5. Dezember 2008. ב-17 במאי 2023 עודכנה האבן, שכן צוין בה בטעות 1942 כשנת הגירוש.

מאז 26 במרץ 2013, לוח של פרויקט "מקומות נשים בברנדנבורג" המוצב בשטח מרכז הסיוע לנוער בקאפות מזכיר את גרטרוד פיירטג.
ממוזער|לוח מקומות נשים לזכרה של גרטרוד פיירטג בקאפות
ב-2018 יצרו תלמידי גימנסיית הומבולדט תערוכה תחת הכותרת "זיכרון לזיכרון" על בית הספר הכפרי בקאפות, שכללה גם את הביוגרפיה של גרטרוד פיירטג.Steffi Pyanoe: „Erinnern an das Erinnern“. Unbequeme Vergangenheit. In: Potsdamer Neueste Nachrichten vom 28. Februar 2018.

ביום הולדתה ה-131, ב-4 ביולי 2021, נערכה שעה חגיגית ב-ארמון קאפות, בה השתתפו שגריר ישראל בגרמניה ג'רמי יששכרוף ונכדהּ של אחייניתה, ליאת נתיב, מישראל. במהלך האירוע הוענקה לה אזרחות כבוד של קהילת שווילובזה לאחר מותה.Posthume Verleihung der Ehrenbürgerschaft. Webseite der Bürgermeisterin Kerstin Hoppe der Gemeinde Schwielowsee, abgerufen am 20. Februar 2023.

ב-1 בפברואר 2023 שונה שמה של מלגת הגישור, המוענקת על ידי משרד השוויון של אוניברסיטת פוטסדאם, ל"מלגת גרטרוד פיירטג"; המלגה מיועדת לחוקרות צעירות בשלבי הסיום של לימודיהן, הדוקטורט או ההביליטציה.Vgl. Universität Potsdam: „Fortschrittliche Pädagogin – Koordinationsbüro für Chancengleichheit benennt sein Stipendium nach Gertrud Feiertag“, abgerufen am 16. Februar 2023.

 הערות שוליים 

קטגוריה:יהודיות גרמניות
קטגוריה:אנשי חינוך בשואה
קטגוריה:יהודים שפעלו להצלה בתקופת השואה
קטגוריה:נספי השואה
קטגוריה:יהודים בשואה: גרמניה
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז אושוויץ
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1890