אוטיזם וחרדה

אוטיזם וחרדה הם מצבים נפשיים נפוצים בקרב ילדים ומבוגרים על הספקטרום האוטיסטי (ASD). מחקרים מצביעים על כך שאי-סבילות לאי ודאות, אלקסיתימיה, הבדלי עיבוד חושי וקשיי ויסות רגשות הם גורמים המשפיעים על התפתחות חרדה בקרב אנשים אוטיסטים.

 שכיחות 
ילדים רבים המאובחנים עם הפרעות בספקטרום האוטיסטי (ASD) סובלים גם מהפרעות נפשיות שונות, כאשר חרדה חברתית היא אחת התופעות הנפוצות ביותר. מחקרים הראו באופן עקבי שחלק ניכר מהאנשים המאובחנים עם אוטיזם חווים גם חרדה חברתית. למעשה, מטה-אנליזה אחת מצאה שכמעט 40% מהילדים עם ASD סובלים מהפרעת חרדה אחת לפחות. השכיחות של חרדה בקרב מבוגרים על הספקטרום האוטיסטי עשויה להגיע עד ל־42% במהלך חייהם. יתר על כן, מבוגרים צעירים המאובחנים כאוטיסטים נמצאים בסיכון גבוה לאבחון חרדה בהשוואה לאנשים שאינם אוטיסטים.

 חוויות החרדה 
החוויה של חרדה בקרב אוטיסטים יכולה להיות שונה מזו של האוכלוסייה הכללית. מחקרים מצביעים על כך שאנשים אוטיסטים חווים חרדה הנובעת מדאגות עקב שינויים בשגרה (עקב חוסר סובלנות לאי־ודאות) או מגירויים חושיים מסוימים שאינם גורמים לחרדה ברוב האוכלוסייה. תפקוד חושי לא טיפוסי – בין אם מדובר ברגישות יתר ובין אם בתת־רגישות לגירויים חושיים – מהווה גורם מרכזי לחרדה בקרב אוטיסטים.

 חרדה חברתית אצל אוטיסטים 

מחקר אחד בקרב ילדים אוטיסטים בעלי תפקוד גבוה מצא כי חרדה חברתית היא הפרעת החרדה השכיחה ביותר. בנוסף, אנשים עם ASD עלולים לפתח חרדה חברתית בעקבות חוויות שליליות חוזרות במהלך אינטראקציות חברתיות. קשיים בתאוריה של הנפש (תאוריה של תודעה) והיכולת להבין את מחשבות ורגשות הזולת עלולים לתרום לחרדה חברתית בקרב ילדים אוטיסטים.

 סוגי חרדה 
 הפרעת חרדה מוכללת שיעורי השכיחות של הפרעת חרדה מוכללת בקרב ילדים אוטיסטים עומדים על 2%–35%. לעומת זאת, ההערכה היא שהפרעת חרדה מוכללת משפיעה על כ־5% מהילדים ובני הנוער, ועל בין 3% ל־6% מהמבוגרים באוכלוסייה הכללית.
 פוביה ספציפית פוביות ספציפיות מדווחות לעיתים קרובות בקרב צעירים אוטיסטים, והשיעורים נעים בין 8% ל-63%. שיעור השכיחות הבין-לאומי של פוביה ספציפית במהלך החיים של האוכלוסייה הכללית היה 7.4%. שיעור זה היה גבוה יותר בקרב נשים (9.8%) מאשר בקרב גברים (4.9%).
 הפרעה טורדנית-כפייתית השכיחות של הפרעה טורדנית-כפייתית בקרב ילדים אוטיסטים דווחה כנע בין 6% ל־37%. בקרב מבוגרים באוכלוסייה הכללית, השכיחות של הפרעה טורדנית-כפייתית הייתה 0.47%.
 חרדת נטישה מטה־אנליזה מצאה כי שכיחות הפרעת חרדת נטישה בקרב ילדים אוטיסטים עומדת על 9%. מחקרים אפידמיולוגיים שונים מצביעים על שכיחות של 4% עד 5% באוכלוסייה הכללית.

 ביטויים של החרדה 
ממוזער|סידור חפצים אובססיבי אצל ילד אוטיסט התנהגות שמספקת תחושת ביטחון ושליטה. מתגברת בזמני חרדה, שינויים או עומס רגשי.
חרדה אצל אנשים אוטיסטים עשויה להתבטא בהגברת ההתנהגויות החזרתיות המוגבלות, כאשר גם ילדים עם ASD וחרדה עשויים להראות חוסר מנוחה, מתח וקשיי שינה. בנוסף, זיהוי חרדה אצל אנשים אוטיסטים שאינם מדברים או מדברים במעט מהווה אתגר, כיוון שהתנהגויות חרדה עלולות להתערבב עם התנהגויות אחרות שמאפיינות את האוטיזם, כמו חזרה על תנועות או שקט, והשימוש המועט בשפה מילולית מקשה על ההבנה של מצבי החרדה. אצל ילדים אוטיסטים, עשויה להתבטא גם בקשיים במצבים לא וודאיים, בהבנת רגשות ובקלט חושי שונה. גורמים כמו חוסר סובלנות לאי ודאות וקשיים בוויסות רגשות תורמים באופן ישיר או עקיף לחרדה. מחקרים מצביעים על קשר חזק בין אלקסיתימיה (קשיים בהבנת רגשות), ויסות רגשות, חוסר סובלנות לאי ודאויות והבדלים בעיבוד חושי לבין חרדה באוטיזם.

 גורמים תורמים 
חוסר יכולת לעבד ולבטא רגשות עלול להחמיר את החרדה, שכן הוא מקשה על התמודדות עם תחושות חרדה. קשיי ויסות רגשי קשורים גם הם לחרדה, כאשר אנשים אוטיסטים נוטים להשתמש באסטרטגיות ויסות רגשי לא מותאמות בתדירות גבוהה.

 השפעה על איכות החיים 
הפרעות חרדה משפיעות לרעה על איכות חייהם של אנשים אוטיסטים. חרדה עלולה להגביר את תסמיני הליבה של ASD ולגרום לקשיים התנהגותיים. על פי ממצאי המטה-אנליזה, חרדה בקרב צעירים על הספקטרום האוטיסטי קשורה לרמות נמוכות יותר של תמיכה ואינטימיות במערכות יחסים עם בני גילם.

 טיפול בחרדה 
טיפול קוגניטיבי–התנהגותי (CBT) נמצא כיעיל בטיפול בחרדה בקרב צעירים אוטיסטים. מחקרים וסקירות מרובות מצביעים על כך ש-CBT, במיוחד כאשר הוא מותאם לצרכים הספציפיים של אנשים אוטיסטים, יכול להוביל לשיפור משמעותי ברמות החרדה.

מחקר אחד מצא כי CBT מותאם לאוטיזם השיג תוצאות טובות יותר מ-CBT סטנדרטי וטיפול רגיל בהפחתת חרדה ובשיפור תחומים קשורים כגון סימפטומים של הפנמה, תקשורת חברתית ותפקוד חברתי.

במהלך השנים, CBT עבר התאמות שונות כדי להתאים טוב יותר לאנשים אוטיסטים. אחת הגישות הנפוצות היא שילוב מרכיבים התערבותיים המזוהים בדרך כלל עם ניתוח התנהגות יישומי (ABA), כגון שימוש בהנחיות שיטתיות וחיזוק דיפרנציאלי.

התאמות נוספות עשויות לכלול מעורבות מוגברת של מטפלים והתאמת חומרים ויזואליים ודיונים לרמה הקוגניטיבית של הילד.

במקרים מסוימים, עבור אנשים אוטיסטים ומוגבלות שכלית, דה-סנסיטיזציה שיטתית עשויה להיות יעילה.

CBT מותאם לאוטיזם נועד להתמודד עם אתגרים ספציפיים הקשורים לאוטיזם, כגון קשיים בתקשורת חברתית ובוויסות עצמי, באמצעות שיטות כמו אימון בפרספקטיבה וטכניקות ניתוח התנהגות.

בנוסף ל-CBT, קיימות גישות טיפוליות אחרות שיכולות לסייע בניהול חרדה בקרב ילדים עם אוטיזם. התערבויות פרמקולוגיות, הכוללות שימוש בתרופות, משמשות לעיתים לניהול סימפטומים של חרדה.
התערבויות פסיכו-סוציאליות כגון תוכניות חברתיות, פנאי ולימוד מיומנויות חברתיות יכולות לתרום באופן עקיף להפחתת חרדה.

 הערות שוליים 

קטגוריה:אוטיזם
קטגוריה:הפרעות חרדה