שרינקפלציה

שרינקפלציה הוא מונח בכלכלה, שמשמעותו כיווץ מוצרים, כך שמשקלם נמוך יותר אך המחיר נותר ללא שינוי. המילה היא הלחם של shrink (כיווץ באנגלית) ואינפלציה.

תופעות דומות הן שינויי מרכיבים במוצר כך שהנוסחה החדשה זולה יותר ליצרן, או הפחתה אחרת באיכות.

הגדרה
הביטוי "שרינקפלציה" מורכב מצירוף המילים באנגלית Shrink (כיווץ) ו-Inflation (אינפלציה, עליית מחירים). מדובר במונח כלכלי המתאר מצב שבו חברות מקטינות באופן יזום את הכמות או הגודל של מוצריהן, אך משאירות את המחיר ללא שינוי או אפילו מעלות אותו מעט. המשמעות בפועל עבור הצרכן היא תשלום מחיר זהה או גבוה יותר עבור תמורה קטנה יותר.

תופעה דומה מכונה Skimpflation (סקימפלציה), בה המרכיבים של המוצר מוחלפים או מצומצמים בחלקם, כך שעלויות חומרי הגלם נמוכות יותר, אבל המחיר נשאר ללא שינוי.

היסטוריה של הביטוי
הביטוי "שרניקפלציה" הופיע במספר מאמרים וספרים במהלך השנים, אך הפך לפופולרי בזכות הכלכלנית הבריטית , שהחלה להשתמש בו בשנת 2015 לאחר שמספר יצרני מזון ומשקאות, בהם קוקה-קולה, פפסיקו, קדבורי ונסטלה, הקטינו את משקלי מוצריהם ללא שינוי במחיר.

בשנת 2022 הפך הביטוי לנפוץ עקב השימוש בו בסרטוני טיקטוק.

בספטמבר 2023 הפך הביטוי לנפוץ בצרפת, לאחר שרשת הסופרמרקטים קרפור סימנה מוצרים בסניפיה עם הכיתוב "זהירות, שרינקפלציה: הגודל או המשקל של המוצר הזה הוקטן, והמחיר עלה".

במרץ 2024 בנאום שנשא לפני הסופרבול, ציין נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן שחברות המזון נוקטות בשיטה זו: "יצרניות החטיפים חושבות שלא תשימו לב כשהן יגבו מכם בדיוק אותו מחיר על חבילת צ'יפס באותו גודל, אבל עם פחות צ'יפסים".

גורמים
יצרנים משתמשים בשרינקפלציה כדי להתמודד עם עליית מחירי חומרי גלם, אנרגיה, עבודה ומיסים. במקום להעלות מחירים, חברות רבות מעדיפות לצמצם את משקל המוצרים, כי בשיטה זו הן יודעות שרוב הצרכנים לא ישימו לב למשקל הפריט. בנוסף, חברות עשויות להשתמש באריזות חדשות כדי להסיט את תשומת הלב של הצרכן מכך שהמוצר הוקטן ולהפחית את התגובה השלילית הנלווית להעלאות מחירים.

דוגמאות
בינואר 2024 השיקה בישראל חברת תנובה שמנת מתוקה שנמכרה באריזה של 200 מ"ל ולא של 250 מ"ל, כמקובל במוצר זה. המוצר הוצג כמוצר חדש, בגלל שהיה בו אחוז שומן שלא היה קיים בשוק לפני כן.

קפסולות לכביסה שבעבר נמכרו במארזים של 55 יחידות, החלו להימכר במארזים של 45 יחידות.

חבילת חיתולי "פמפרס" (מידה 3) של חברת פרוקטר אנד גמבל התכווצה מ-40 חיתולים בחבילה ל-35 חיתולים - קיטון של 14% - בשעה שהמחיר לא השתנה.

בסדרה של מוצרי טונה "סטארקיסט" הוקטנה הכמות ובד בבד המחיר עלה מעט.

בישראל
ממוזער|חבילת מגבונים לחים בישראל, ובפינתה גילוי נאות: "56 מגבונים באריזה, ביחס ל-64 באריזה הקודמת".
התופעה זוהתה בישראל בשנת 2003 על ידי המועצה הישראלית לצרכנות ופורסמה בהבלטה ב-ynet.

בעקבות הפרסום, הרשות להגנת הצרכן פרסמה בשנת 2006 הנחיות שנועדו להגן על הצרכן ולמנוע הטעיה. לפי ההנחיות, כאשר תכולת המוצר באריזה הוקטנה, והאריזה לא משתנה מהותית באופן שהצרכן הסביר יכול להבחין בקלות שמדובר במוצר אחר, יש לפרסם גילוי נאות על הקטנת התכולה על גבי האריזה. יצרני המוצרים מחויבים להצהיר באופן ברור ובולט על כל שינוי מסוג זה למשך תקופה של חצי שנה לפחות.

למרות דרישה חוקית זו, חברות רבות מוצאות דרכים מתוחכמות להסוות את השינויים הללו ולהקשות על הצרכן להבחין בהם (למשל, הפצת מוצר כביכול חדש, עם מתכון שונה מעט). בשל התופעה הזו, פנתה המועצה הישראלית לצרכנות למשרד הכלכלה בדרישה לחייב את החברות להציג מידע ברור לפרק זמן ממושך יותר מחצי שנה, במטרה להתמודד עם תופעת השרינקפלציה ולהגן על הצרכן מפני ניצול והטעיה.

בסקר משנת 2024 זיהתה המועצה הישראלית לצרכנות 25 מוצרים שבהם האריזות התכווצו ללא שינוי במחיר, בשיעורים שבין 4% ל-18%.

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:מיקרו-כלכלה
קטגוריה:מחיר