יעקב מאיר פדובה

רבי יעקב מאיר פדובה (בכתיב יידישאי: פאדווא) היה רבה של בריסק, וחיבר ספרים ביניהם מקור חיים וכתונת פסים.

 תולדות חייו 
רבי יעקב מאיר פדובה נולד בשנת תקנ"ז (1796) בעיר בריסק שבליטא (כיום בבלארוס), למשפחת פדובה המיוחסת. אביו היה רבי חיים פדובה, ואמו הייתה מירקא, בת למשפחת רבנים חשובים. רבי יעקב מאיר היה מיוחס לרבנים רבים ביניהם הרמ"א, המהר"ם מלובלין, המעשה רוקח, המגיני שלמה, רבי נפתלי כ"ץ, המהר"ל מפראג, והשר שאול וואהל. סבו, רבי אהרן פאדווא, שימש כרב העיר בריסק והיה מחבר הספר "מנחת אהרן"ראו: שם הגדולים החדש, מערכת גדולים א, עמוד 18, אות קט, הרב מו"ה אהרון מבריסק.. בילדותו למד אצל רב העיר, רבי אריה לייב קצנלבוגן.

בהיותו צעיר, שודך רבי יעקב מאיר לבתו של רבי אריה לייב קצנלבוגן, אך היא נפטרה טרם נישואיהם. לאחר מכן נשא את עכסא, בתו של הגביר רבי שאול לעווין מקרלין, משפחתו של חותנו הייתה משפחת אצולה עשירה וידועה. רבי יעקב מאיר עבר להתגורר בקרלין, שם יכל להתמקד בלימוד התורה ובהפצתה, בעוד חותנו דאג לכל צרכיו הכלכליים והפנה אליו תלמידים עם שאלות הלכתיות.

בקרלין רבי יעקב מאיר לא רק ענה לשאלות הלכתיות ששלחו אליו ממקומות שונים, אלא גם לימד תלמידים, מה שהביא לפרסומו כראש ישיבה ורב מובהק. גם רבי יעקב ברוכין, רב העיר בריסק לאחר רבי אריה לייב קצנלבוגן, שלח אליו שאלות הלכתיותרבותינו שבגולה כרך ב' עמוד 205. בתקופה זו גם החל רבי יעקב מאיר לעסוק בהדפסת ספריו, כשבשנת ה'תקצ"ו (1836) יצא לאור ספרו הראשון "מקור מים חיים", חיבור על שולחן ערוך יורה דעה, שבהמשך הודפס כהערות על השולחן ערוך.

בשנת ה'ת"ר (1840), עם פטירתו של רבי אריה לייב קצנלבוגן, רב העיר בריסק, מונה רבי יעקב מאיר לאב"ד בריסק, תפקיד אותו נשא עד לפטירתו. כהונתו כרב העיר נמשכה מספר שנים, ובמהלכן זכה להערכה רבה ונהנה ממעמד רבני נכבד.

בתקופת רבנותו אירעה שריפה גדולה בעיר בשנת ה'תר"ז (1847). במהלך השריפה נהרגו שנים עשר יהודים, ורבי יעקב מאיר פעל באופן נמרץ כדי לסייע בהתרת העגונות ובמציאת פתרונות הלכתיים. בתקופות רעב קשות, הורה להקל ולסייע לכלל הציבור היהודי, ובין היתר התיר לאכול קטניות בפסח, וזאת בעקבות מצוקה קשה. הוא אף הסכים להכשר אתרוגי קורפו, דבר שהיה חדשני באותו הזמן.

 תלמידיו 
מתלמידיו היו רבי ירוחם יהודה ליב פרלמן, רבה של מינסק, ורבי איסר יהודה מאלין, דיין בבריסק.

 משפחתו 
בנו רבי אהרן משה פאדווא, שהיה גם הוא תלמיד חכם ומחבר הספר "ביאור הרא"ם" על מדרש שוחר טוב, היה אחד מהצאצאים המפורסמים ביותר. בנו השני, רבי צבי הירש פאדווא, נשא את נכדת הברוך טעם, ותפס גם הוא תפקידים רבניים חשובים.

 פטירתו 
משנת ה'ת"ר חלה בכמה מחלות שונות. בימי חוליו נערכו בבריסק עצרות תפילה לרפואתו. נפטר בבריסק בכ"א בכסלו ה'תרט"ו.

על מצבתו נכתב:
 ציון לנפש
 היום נפלה עטרת ראשנו
 הוד בית ישראל ותפארתנו
 ...
 אמץ וחזק שברון מחנינו
 נשיא אלהים היה בתוכנו
 ימליץ גם עתה טוב בעדנו
 אור החיים מאיר לעינינו
 רחמים יעורר לשרידנו
 ה"ה הגאון האמיתי החסיד מופה"ד המפורסם מו"ה יעקב מאיר נ"ע בהרב המפורסם מו"ה חיים פדוא אב"ד ור"מ דפה בריסק נפטר ונקבר יום ג' כ"א כסלו תרט"ו לפ"ק תנצב'ה
לאחר פטירתו במשך כעשר שנים לא מונה רב לעיר בריסק עקב המנהג בעיר שלא למנות רב שאינו מצאצאי השר שאול וואהל.

הודפס ספר "בכי מסתרים" על פטירתו.

 ספריו 
מקור מים חיים – חיבור על שולחן ערוך יורה דעה, בו הוא מבאר סוגיות הלכתיות באופן יסודי ומעמיק.

כתונת פסים – פירוש על הנימוקי יוסף, שבו הוא מבאר את דברי הנימוקי יוסף ומסביר את השיקולים ההלכתיים בצורה ברורה.

תשובות מהרי"ם – ספר תשובות הלכתיות שפורסם לאחר מותו, וכולל את התשובות שהשיב לשאלות שנשלחו אליו.

נטפי מים – פירוש על הגדה של פסח, שנדפס בוורשה בשנת תרמ"ה.

נחלי מים – דרושים באגדה ותשובות בהלכה.

חצי יונתן – פירוש על רבנו יהונתן שעל הרי"ף.

 הערות שוליים 

קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:פרשני שולחן ערוך
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:נפטרים ב-1854