פדריקו צ'זי

פדריקו אנג'לו צ'זי (באיטלקית: Federico Cesi,  26 בפברואר 1585 - 1 באוגוסט 1630) היה מדען, חוקר טבע ומייסד ה. עם מות אביו ב-1630, הפך לדוכס .

 ביוגרפיה 

פדריקו צ'זי נולד למשפחת אצולה בעלת קשרים ענפים ברומא ובמדינת האפיפיור. המשפחה נקראה על שם צ'זי, עיירה קטנה בסמוך לרומא, והייתה בעלת זיקה הדוקה לכנסייה הקתולית. דודו של פדריקו, הקרדינל ברטולומיאו צ'זי, היה בעל השפעה בכנסייה, ורוב הון המשפחה צמח מקשר זה.

פדריקו, הבכור מבין אחד עשר ילדים, נולד ב-26 בפברואר 1585 בפאלאצו צ'זי שבוויה דלה מסצ'רה ד'אורו, רומא. אביו, פדריקו, נשא בתואר מרקיז מונטיצ'לי, ואמו, אולימפיה אורסיני מטודי, הייתה בת למשפחה אצילה.

בשנת 1614 נישא צ'זי לארטמיסיה קולונה, בתו של פרנצ'סקו, נסיך פלסטרינה, אך היא נפטרה כעבור שנתיים. בשנת 1617 נישא בשנית, לאיזבלה - בת דודתו של פיליפו סלוויאטי ובתו של המרקיז מלורנצו.

בשנת 1618 עבר להתגורר באקווספרטה, שם חי עד למותו בגיל ארבעים וחמש.

 האקדמיה דיי לינצ'יי 
בשנת 1603, בגיל שמונה-עשרה, הזמין צ'זי שלושה עמיתים מבוגרים ממנו במעט - הרופא ההולנדי יוהנס ואן היק (באיטליה כונה ג'ובאני אקיו), המתמטיקאי פרנצ'סקו סטלוטי מפבריאנו, ואנסטסיו דה פיליס מטרני, להקים עמו את האקדמיה דיי לינצ'יי – מוסד שהוקדש לחקר מדעי הטבע באמצעות תצפית, ניסוי ואינדוקציה. מטרתם הייתה לחשוף את "סודות הטבע" ולחקור אותו הן ברמה המיקרוסקופית והן בממדיו הגדולים.

הם בחרו בשם "Lincei" (לינקסים), בהשראת ספרו של ג'מבטיסטה דלה פורטה, "קסמי הטבע" (Magia Naturalis), שעל כריכתו הופיע איור של חתול לינקס לצד המילים: "...בעיניים כשל לינקס, בחינת הדברים המגלים את עצמם, שלאחר בחינתם, ניתן יהיה להשתמש בהם בדייקנות." צ'זי אימץ את הלינקס חד-העין ואת הנשר כסמל האקדמיה, והמוטו שנבחר על-ידו היה: "תדאג לדברים הקטנים אם אתה רוצה להשיג את התוצאות הגדולות" (בלטינית: minima cura si maxima vis).

הקמת האקדמיה התרחשה בתקופה מאתגרת למדענים. בשנת 1578 סגרה האינקוויזיציה את האקדמיה של דלה פורטה בנאפולי בטענה לעיסוק בכישוף, ומדענים רבים חוו הגבלות, מאסר ולעיתים אף הועלו על המוקד. גם דרכה של האקדמיה דיי לינצ'יי לא הייתה קלה: אביו של צ'זי אסר עליו לשמור על קשר עם שלושת שותפיו, מחשש שישפיעו עליו לרעה וירחיקו אותו מענייני המשפחה. עקב כך חזרו שלושת ה"לינקסים" לערי הולדתם והמשיכו לשתף פעולה בהתכתבות, תוך שימוש בשמות עט "אסטרונומיים". צ'זי עצמו אימץ את השם Celívago – "הנודד השמימי", ולקח על עצמו את תחום המדעים הבוטניים.

בתקופה זו החל צ'זי לאסוף ספרים לספרייתו האישית ולשימוש האקדמיה. ממכתביו לוואן היק עולה כי שלח לו כספים לרכישת ספרים וכתבי יד נדירים. צ'זי נסע לנאפולי, שם פגש את דלה פורטה, עמו התכתב במשך זמן מה. הוא הציג לו את האקדמיה וזכה לעידודו להמשיך בפעילותו. חרף התקופה הקשה, האקדמיה שרדה הודות לעושרו האישי של צ'זי ולכישוריו הדיפלומטיים, שסייעו לו לנווט בין האתגרים הפוליטיים ברומא של תקופת הקונטרה-רפורמציה.

צ'זי הרחיב את שורות האקדמיה. בשנת 1610 גייס את דלה פורטה, ובשנת 1611 צירף אליה את גלילאו גליליי. עם מותו הפתאומי בשנת 1630, תמה גם דרכה של האקדמיה דיי לינצ'יי המקורית. היא הוקמה מחדש רק בשנת 1847, ביוזמת האפיפיור פיוס התשיעי.

 צ'זי וגליליי 
צ'זי החל להתעניין באסטרונומיה בסביבות 1605, כאשר נחשף למחקריהם של יוהנס קפלר וטיכו ברהה. במיוחד ריתקו אותו תיאוריות שעסקו בחדירות השמים ובמסלולי שביטים. עניינו בקוסמוס הוביל אותו להתוודע להמצאת הטלסקופ, והוא נפגש עם שניים מהאסטרונומים הבולטים בתקופתו – דלה פורטה וגליליי.

צ'זי השתמש בטלסקופ לראשונה כבר בשנת 1609 או קודם לכן. הוא מילא תפקיד מרכזי בהבאת גליליי לרומא בשנת 1611, ותכנן עבורו את לוח הזמנים. צ'זי ליווה את גליליי לכל מקום, ביקש ללמוד על מחקריו וסייע לו בהכנת מצגותיו. הוא נכח בכל הדגמות הטלסקופ של גליליי והתרשם עמוקות מהאופן שבו הצליח להפריך את התפיסות האריסטוטליות. מעבר לתמיכתו האישית, פעל צ'זי להביא אנשי רוח ומדע נוספים לצפות בתצפיותיו של גליליי, בתקווה שיגיעו לאותן מסקנות.

צ'זי הזמין את גליליי להצטרף לאקדמיה דיי לינצ'יי, ובכך תרם להפצת גישתו החדשה של גליליי, שהתמקדה בבניית המדע החדש במקום בניסיון להפריך את הישן. בשנת 1613 פרסמה האקדמיה את ספרו של גליליי Istoria e dimostrazione intorno alle macchie solari (מכתבים על כתמי שמש), וצ'זי פעל רבות להגנתו של גליליי במחלוקותיו עם מנהיגי הממסד והרשויות הכנסייתיות.

 הישגים נוספים 
צ'זי חקר מאובני עצים שנמצאו ברחבי אחוזתו, אותם בחן תחת מיקרוסקופ. התאוריות שהעלה התפרסמו בשנת 1637 על ידי חבר אחר באקדמיה, פרנצ'סקו סטלוטי, שבע שנים לאחר מותו של צ'זי.

לצ'זי היה חלק בטביעת המונחים "טלסקופ" ו"מיקרוסקופ". הוא ניהל את החפירות באתר הארכאולוגי , וככל הנראה היה הראשון שצפה בנבגי שרך במיקרוסקופ.

על שמו נקרא הסוג Caesia .

 לקריאה נוספת 
 סטיבן ג'יי גולד, אבני מירמה ממרקש, הוצאת דביר 2002, עמ' 43–72

קישורים חיצוניים

ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:בוטנאים
קטגוריה:מדענים איטלקים
קטגוריה:גלילאו גליליי