מחזור אמסטרדם

המחזור הגדול של אמסטרדם הוא כתב יד של מחזור תפילה כנוסח אשכנז מימי הביניים. המחזור כולל את הפיוטים לכל השנה לפי מנהג אשכנז המערבי, ולדעת עזרא פליישר הוא מייצג את המנהג המקומי של הקהילה היהודית בקלן ('מנהג קולוניא'). המחזור נוצר כנראה בקלן באמצע המאה ה-13, ועוטר באיורים רבים.

מאז המאה ה-17 המחזור היה בבעלות הקהילה הפורטוגזית באמסטרדם, ומכאן כינויו. ב-2017 מכרה הקהילה את המחזור והוא נרכש בשותפות בידי המוזיאון היהודי ברובע הארכאולוגי בקלן והמוזיאון להיסטוריה יהודית באמסטרדם.

תוכן המחזור והמנהג המתועד בו
בימי הביניים, נהוג היה באשכנז להבדיל בין סידור למחזור. בסידור נכללו תפילות ימי החול, שבת וראש חודש, ובדרך כלל גם את תפילות הקבע של הרגלים והימים הנוראים. במחזור לא נכללו תפילות הקבע, והוא היה מיועד בעיקרו לפיוטי המועדים – הימים הנוראים, שלושת הרגלים, פורים, תשעה באב, ובדרך כלל גם לפיוטי שבתות מיוחדות. הסליחות לחודש אלול ולעשרת ימי תשובה לא נכללו במחזור אלא נכתבו בקובץ מיוחד, וגם המערביות וההושענות וחלק מפיוטי השבתות נכתבו בדרך כלל בסידור ולא במחזור. פעמים רבות נכתבו המחזורים בשני חלקים: אחד למועדי הקיץ ואחד למועדי תשרי והחורף (כך למשל במחזור וורמייזא). מבחינה זו, מחזור אמסטרדם הוא מחזור ולא סידור, ואינו כולל את תפילות הקבע, אך הוא בולט בכך שהוא כולל בכרך אחד את הפיוטים לכל מועדי השנה. כדי לכלול את כלל המועדים בכרך אחד נדרשו לסופר דפים גדולים במיוחד, ומשום כך כונה המחזור 'המחזור הגדול'.

תולדות כתב היד
ממוזער|עמוד מתוך פיוטי שבת חול המועד פסח במחזור אמסטרדם. המגדל המצויר בסמוך למילים "כמגדל דוד" מזכיר את המגדל המשולש בסמל העיר דירן.
בשל התאמת נוסח המחזור ומבחר הפיוטים שבו למנהג קהילת קלן, משערים שהמחזור נוצר בעיר קלן, כנראה בין השנים 1250–1280. אפרים שהם-שטיינר משער כי יש לקשור את יצירת המחזור עם דמותו של יהודה ליוורמן מדירן, בנקאי שהיה מראשי הקהילה בקלן בתקופה זו והיהודי העשיר ביותר בה. ליוורמן מכונה במסמכי הקהילה 'נדיב', וכנראה תרם לצורכי הקהילה. עיטורי האריות המרובים לאורך המחזור, כמו גם ציור מגדל הדומה לסמלה של העיר דירן, עשויים להיות רמזים לכך שהנדיב שמימן את יצירת המחזור המפואר היה ליוורמן, שתרם אותו לקהילה. נשתמרה תשובה של מהר"ם מרוטנבורג לשאלה ששאל אותו תלמידו הרא"ש, האם המנהג לצייר ציורי חיות במחזורים כרוך באיסור לא תעשון אתי או איסור עשיית פסל. מהר"ם ענה כי אין חשש איסור בציורים הללו, אך מסתייג מהם מחשש להסחת דעת המתפלל. מאחר שהרא"ש התגורר באותם ימים בקלן, שהם-שטיינר משער כי השאלה נשאלה בעקבות יצירתו של מחזור אמסטרדם המפואר בקלן, שבו ציורי חיות רבים.

סביר שהמחזור שימש את שליח הציבור בבית הכנסת של קלן  מאז יצירתו עד חורבן הקהילה. הקהילה חרבה בגזרות ק"ט בימי המוות השחור ב-1349, הוקמה מחדש ב-1372, אך חרבה בשנית בגירוש היהודים מקלן ב-1424. לא ידוע מה אירע בגורל המחזור בשנים אלה. בשנים הבאות שימש כנראה המחזור קהילות אשכנזיות אחרות, משום שהערות שונות על גבי המחזור נועדו להתאים את הכתוב בו למנהגים מקומיים שונים. באמצע המאה ה-17 היה המחזור בבעלותו של אורי פייבוש הלוי , המדפיס העברי מאמסטרדם שייסד מאוחר יותר את דפוס ז'ולקווה בפולין. לא ידוע אם המחזור עבר במשפחתו (סבו, רבי משה אורי הלוי , היה רבה של אמדן ולאחר מכן רבה הראשון של הקהילה הפורטוגזית באמסטרדם) או שהוא קבל אותו בדרך אחרת. בח' בכסלו ה'ת"ל (1669), העניק פייבוש הלוי את המחזור לקהילת "תלמוד תורה" הפורטוגזית באמשטרדם, כפיצוי על מריבות וסכסוכים שונים שהיו לו עם הקהילה. מאז היה המחזור רכוש הקהילה, וחלק מאוסף כתבי היד של ספריית עץ חיים הספרדית באמסטרדם (אף שהמחזור עצמו מייצג מנהג אשכנזי), ומשום כך נודע בשם "מחזור אמסטרדם".

החל מן המאה ה-19 הוא עורר תשומת לב בין חוקרי יהדות בהולנד ומחוצה לה, ומשנת 1955 הוא הוצג במוזיאון להיסטוריה יהודית בעיר, בהשאלה לטווח ארוך מהקהילה. ב-2010 החליטה קהילת אמסטרדם למכור את המחזור כדי לממן את בניית מוזיאון השואה הלאומי של הולנד, בתנאי שהבעלות על המחזור תישאר ציבורית. בסופו של דבר, ב-2017 נרכש המחזור בשותפות בין המוזיאון באמסטרדם והמוזיאון היהודי ברובע הארכאולוגי בקלן, והוא מוצג לסירוגין בשני המוזיאונים.

לקריאה נוספת
 עזרא פליישר, "תפילה ופיוט במחזור הגדול של אמשטרדם", בתוך: עזרא פליישר, תפילות הקבע בישראל בהתהוותן ובהתגבשותן (בעריכת שולמית אליצור וטובה בארי), הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשע"ב, עמ' 1183–1211
 Albert van der Heide and Edward van Voolen, eds., The Amsterdam Mahzor: History, Liturgy, Illumination (Leiden: Brill, 1989)

קישורים חיצוניים


 אתר המוקדש למחזור 
 סריקת כתב היד של המחזור, באתר לכתבי היד של ספריית עץ חיים

הערות שוליים

קטגוריה:כתבי יד עבריים מאוירים
קטגוריה:כתבי יד של מחזורי תפילה
קטגוריה:ספרי המאה ה-13