אברהם דוב דובזביץ'

אברהם דוב דובזביץ (או דובזעוויץ, באנגלית: Abraham Baer Dobsevaye; י"ג בתשרי תר"ד, 17 באוקטובר 1843, פינסק – י"ד בשבט תר"ס, 14 בינואר 1900, ניו יורק) היה הבראיסט, פובליציסט ופרשן יהודי רוסי - אמריקאי.

קורות חיים
נולד בפינסק, עיר במחוז ברסט שבבלארוס של ימינו, שהייתה בית יוצר לאנשי ההשכלה, לאביו רבי יוסף עזרא, תלמיד חכם ומלומד בתורה. כבר בגיל 13 חיבר פירוש לשיר השירים, דבר שהעיד על כישרונו הספרותי המוקדם. לצד לימודי הקודש, רכש השכלה כללית והתמחה בשפה העברית, ספרותה ודקדוקה.

בשנת 1861 עבר ליקטרינוסלב (כיום דניפרו שבאוקראינה), שם שימש כמורה לעברית, בין תלמידיו היו שמעון יהודה סטניסלבסקי. והחל לפרסם מאמרים בכתבי עת עבריים כמו "המליץ", "המגיד" ו"לבנון". בשנת תרל"א (1870) פרסם את ספרו הראשון, "ספר המצרף", באודיסה – אוסף של פירושים רציונליים לפסוקים מהאגדה, בו בקש להראות את ההגיון באגדות חז"ל והתאמתם לפשט הכתובים.

בשנת 1874 התיישב בקיוב, שם שימש כמורה פרטי בבתי משפחות אמידות, ובהן משפחת אליעזר ברודסקי. במהלך תקופה זו עסק גם בלימוד שפות שמיות וחקר את הנוסח השומרוני של התורה. בשנת 1890 הוציא לאור את ספרו "לא דובים ולא יער" בברדיצ'ב, שבו מתח ביקורת על הספר "המפתח" של משה אהרן שצקס ויצא להגנתו של אליעזר צבי צווייפל נגד ביקורתו של שצקס, בספרו טען כי שצקס העתיק את תוכן הספר מחצקל סלוצקר.

בסוף 1890 ביקר בווינה הודות לסיוע כספי שקיבל מאלעזר שולמן מקייב המשיך לניו יורק.

בשנת 1891 היגר עם משפחתו לארצות הברית והשתקע בניו יורק ובה קיווה למצוא לעצמו פרנסה בכבוד. התמודד עם קשיים כלכליים, בשנת 1894 ניסה להקים בית ספר עברי יחד עם המשורר דוליצקי. הוא היה חבר בחברת מפיצי ספרות ישראל באמעריקא, שבין ראשיו היו יהודה דוד אייזנשטיין וכתריאל צבי שרהזון, והוא מוזכר כאחד העורכים בגיליון הראשון של הירחון נר המערבי. ולקראת סוף חייו השתתף בעריכת האנציקלופדיה היהודית באנגלית תחת הנהגתו של איזידור זינגר. הוא המשיך לכתוב ולפרסם ב"העברי", "נר המערבי" ובכתבי עת ביידיש, ובהן "יודישע גאזעטען", וחלק ממכתביו התפרסמו ב"המודיע לחדשים" (ניו יורק, 1900). השתמש בשם העט נ.ש.ק., שהוא סופי תיבות של שמו אברהם בער דובזביץ, אך עם החלפת האותיות באותיות הבאות אחריהן באלפבית העברי. לדוגמה, האות נ' מחליפה את ם', ש' מחליפה את ר', וק' מחליפה את ץ'. דובזעוויץ היה פעיל בתנועה הציונית.

דובזביץ השאיר אחריו כתבי יד רבים שלא פורסמו, בהם מחקרים על המסורה, על התורה השומרונית ועל הומור בספרות היהודית העתיקה. קטעים קצרים מהעבודה האחרונה פורסמו בארצות הברית.

 מותו 
אברהם דוב דובזביץ נפטר ביום ראשון, תשע בבוקר, י"ד בשבט תר"ס, 14 בינואר 1900, בניו יורק. והובא לקבורה בבית העלמין יוניון הילס. בהלווייתו השתתפו מאות אנשים, עדות להערכה שרחשה לו הקהילה היהודית המקומית. בין האנשים שהספידו אותו הוא, הרב משה שמעון זיוויץ. דר. ראדין הספידו, ואמר שהוא כעין שי"ר, שד"ל, ורייפמן. והניח אחריו את אשתו שרה בת גיטל לבית טיקוצקי ושבעה יתומים, וביניהם אחד מבניו שהיה אילם. ידידיו אספו כסף למען אלמנתו וילדיו.

המשורר מנחם מנדל דוליצקי כתב שיר לחקוק על מצבתו (שלא נחקק):
"בְּקֶבֶר זֶה יִשְׁכֹּן אִישׁ חָכָם וָטוֹב
לְמִשְׁפַּחַת דוּבְּזֶעוִויץ וּשְׁמוֹ אַבְרָהָם דֹּב,
קָרָא, לָמַד וְשָׁנָה וְהָגָה לָרֹב
וַיבַלֶּה כָּל יָמָיו בַּחֲקֹר וּבַחֲשׁוֹב,
וַיַשְׁקַע בִּסְפָרָיו גַּם רֹאשׁ וְגַם לֵב,
וַיְהִי חֶלְקוֹ בְחַיָּיו עֹנִי וּכְאֵב,
וַיָּמָת בְּלֹא יוֹמוֹ, וַנְמַלֵּא הַחוֹב,
הַיְסַפֵּר בַּקֶּבֶר חַסְדֵּנוּ אַבְרָהָם דֹּב?"

 לקריאה נוספת 
אחיאסף, וורשה, תר"ס, עמ' 392.

 קישורים חיצוניים 

  (שם נקרא בטעות: ר' אברהם דוד [!] דובזעוויטש)
  (שם בטעות שנפטר י"ד בתשרי)


עליו:
  (כתבה עליו)
  (כתבה על העיר, שלימד לתלמידים שפה העברית)
ספריו:

לא דובים ולא יער, ברדיטשוב, תר"ן
ממאמריו:

 הערות שוליים 

קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:מורים לעברית
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים אוקראינים
קטגוריה:פובליציסטים יהודים אוקראינים
קטגוריה:מבקרי ספרות יהודים
קטגוריה:עורכים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אנציקלופדיסטים
קטגוריה:פובליציסטים יהודים אמריקאים
קטגוריה:יהודים שהיגרו מרוסיה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1843
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1900