המחאות בארגנטינה (2024)

המחאות בארגנטינה 2024 (באנגלית: 2024 Argentina protests) היו סדרה של הפגנות ומהומות בארגנטינה, שנמשכו מינואר עד יוני 2024, בתגובה לרפורמות שהנהיג הנשיא חוויאר מיילי.

מיליי הציע להפחית את מספר משרדי הממשלה, ולפתור את האתגרים הכלכליים, באמצעות קיצוץ בהוצאות ורפורמות פיסקליות. הוא מתח ביקורת על ממשלות קודמות בשל הוצאות יתר לעומת זאת, מפגינים ביקרו את הרפורמות של מיליי והאשימו את הממשלה ביצירת אינפלציה ועוני, וכן בהחלשת הדמוקרטיה בארגנטינה.

הרפורמות כוללות הקלות מס למשקיעים, ופיטוריהם של אלפי עובדים במגזר הציבורי. המפגינים כינו רפורמות אלה "שינוי קיצוני".

ב־12 ביוני 2024 אישר הסנאט של ארגנטינה את הרפורמות של מיליי ברוב של 37 מול 36. חבילת הרפורמות כללה "צעדים להפרטה והקלות מס למשקיעים".

רוב ההפגנות התרחשו בבואנוס איירס, בירת ארגנטינה והעיר המאוכלסת ביותר במדינה. כוחות משטרה לפיזור מהומות ניסו לפזר את המפגינים ועצרו 18 מהם. רכב השייך לתחנת הרדיו Cadena 3 הוצת.

 רקע 
כאשר האינפלציה עלתה על 100% במאי 2023, התחזקה התמיכה במיליי בסקרים. בבחירות המקדימות שנערכו באוגוסט 2023, אשר נתפסו כאינדיקציה לאופן ההצבעה הצפוי בבחירות הכלליות באוקטובר 2023, הפך למועמד המוביל.

מיליי הושבע לנשיא ב־10 בדצמבר 2023. בנוסף למחסור בתמיכה בקונגרס, דן מיליי בגלוי ברפורמות מקיפות, מה שעורר התנגדות מצד איגודי העובדים וגופים נוספים.

לפי ה"וושינגטון פוסט", חבילת הרפורמות של מיליי כללה מגוון רחב של צעדים:
 מצב חירום, מעניק לנשיא סמכויות חדשות בענייני אנרגיה, פנסיה, ביטחון, מיסוי ומגזרים אחרים עד 2027
 הפרטה של כמה חברות ממשלתיות
 הטבות מס משתלמות והטבות אחרות לחברות זרות המשקיעות 200 מיליון דולר או יותר
 הרחבת תקופות הניסיון
 חנינת מס

חבילת הרפורמות ספגה ביקורת נרחבת מצד תומכי הקירשנריזם, תנועת הפרוניזם שאינה מזוהה עם הקירשנריזם, מפלגות שמאל מסורתיות קטנות והאיחוד האזרחי הרדיקלי.

 המחאות 
 ינואר 
חבילת הרפורמות יושמה ב־24 בינואר. בתגובה לשינויים אלו, תוכננה שביתה כללית ברחבי ארגנטינה. שגרירות ארצות הברית בארגנטינה הזהירה תיירים אמריקאים והמליצה להם "להימנע מאזורים שבהם מתקיימות הפגנות".

ב־24 בינואר יצאו עשרות אלפים לרחובות להפגין נגד הרפורמות של מיליי. המפגינים צעדו לעבר הקונפדרציה הכללית של העבודה (CGT), איגוד העובדים המרכזי של ארגנטינה.

"באנו להגן על 40 שנות דמוקרטיה, להגן על המולדת", אמר מנהיג הקונפדרציה הכללית של העבודה (CGT), הקטור דאֶר, לקהל. בהפגנה השתתפו 40,000 אנשים.

ב־31 בינואר פיזרה המשטרה הפגנות נגד הממשלה, וכתוצאה מכך נפצעו 25 עיתונאים ונעצרו שישה מפגינים.

 פברואר 
ב־1 בפברואר נעצרו ארבע נשים לאחר שהפגינו בדרכי שלום מול כיכר הקונגרס.

ב־3 בפברואר האשימו ארגוני זכויות אדם בארגנטינה את המשטרה הפדרלית הארגנטינאית בשימוש בחומרים כימיים ובכדורי גומי נגד 35 עיתונאים ועורכי דין.

ב־8 בפברואר השיקו פעילים ארגנטינאים מחאה על גשר פואיירדון.

ב־23 בפברואר הפגינו אלפים ברחבי ארגנטינה בדרישה לסיוע במזון לעניים, על רקע האינפלציה הגואה.
ממוזער| בואנוס איירס עצרת למען צדק. 24 במרץ 2024

 מרץ 
ב־18 במרץ חסמו תנועות חברתיות בארגנטינה למעלה מ-500 כבישים ברחבי המדינה. מספר אנשים נפצעו באורח קל, ודווח על דיכוי אלים מצד המשטרה בעיר מנדוסה.

ב־19 במרץ נפצעו שני שוטרים ועיתונאי במהומות נגד הממשלה.

 אפריל 
ב־10 באפריל נעצרו 11 מפגינים ולפחות שישה נפצעו במהלך דיכוי המשטרה את ההפגנות בבואנוס איירס.

ב־11 באפריל התעמתה משטרת ארגנטינה עם מפגינים נגד הממשלה על רקע קיצוצים תקציביים, ולפחות שישה בני אדם נפצעו.

ב־23 באפריל יצאו אוניברסיטאות בארגנטינה לצעדה המונית במחאה על הקיצוצים התקציביים של מיליי. לפי דיווחי ארגונים חברתיים, ההפגנה פוזרה, ודווח על מעצרים.

ב־26 באפריל נערכו הפגנות המוניות ברחבי ארגנטינה נגד קיצוצים בתקציב ההשכלה הגבוהה.

 מאי 
ב־7 במאי נעצרו 11 בני אדם בהפגנה שנערכה בדרישה לסיוע במזון. ההפגנה התקיימה מול מעון הנשיאות באוליבוס.

ב־9 במאי הכריזו איגודי העובדים הגדולים ביותר בארגנטינה על שביתה בת 24 שעות, שגרמה לשיתוק נרחב במדינה. בנקים, עסקים ומשרדים ממשלתיים נסגרו במחאה.

ב־26 במאי פיזרה משטרת ארגנטינה באלימות הפגנה שקטה נגד הממשלה בקורדובה. מספר אנשים נעצרו ונפצעו.

ב-30 במאי, הרכבות של ארגנטינה האטו במחאה. 

 יוני 
ב-12 ביוני, הסנאט הארגנטינאי העביר את רפורמות מיליי. בתגובה, מפגינים נגד הממשלה התעמתו עם כוחות המשטרה הארגנטינאית בבואנוס איירס ובערים אחרות ברחבי ארגנטינה. כוחות הביטחון ירו גז מדמיע ותותחי מים לעבר מפגינים מתפרעים מחוץ לקונגרס הלאומי של ארגנטינה. לפחות חמישה אנשים נפצעו וטופלו על ידי צוות רפואי. המפגינים השליכו אבנים ובקבוקי תבערה מחוץ לקונגרס. איגוד העיתונות של בואנוס איירס דיווח כי לפחות תריסר עיתונאים נפגעו מכדורי גומי. הרשויות דיווחו על לפחות 20 שוטרים שנפצעו. כוחות הביטחון מסרו מאוחר יותר כי עצרו 15 אנשים.

 תגובות 
 ועדת זכויות האדם הבין-אמריקאית (IACHR) מסרה כי "כ-285 אנשים נפצעו כתוצאה מפעולות של רשויות אכיפת החוק".
 המרכז למשפטי זכויות אדם (Human Rights Law Centre) מסר כי "פציעות גופניות נגרמו משימוש מופרז ובלתי מוצדק בכוח" בהפגנות.
 פקידי ממשלת מיילי האשימו את המפגינים האלימים בשאיפה להפיל את הממשלה ב"הפיכה מודרנית ".

 ירידה במחאות 
לאחר כניסתה לתפקיד בדצמבר 2023, פטריסיה בולריץ' פרסמה מיד פרוטוקול להתמודדות עם הפגנות וחסימות כבישים שביצעו הפיקטרוס (מפגיני המחאות). המפלגה הקומוניסטית של העובדים הגישה בקשת הביאס קורפוס למנוע את יישום הפרוטוקול, אך השופט גוסטבו פיירטי דחה את הבקשה. מספר קבוצות של פיקטרוס קראו לקיים הפגנה המונית ב-20 בדצמבר, שבוע לאחר השבעתו של חאווייר מיליי כנשיא ארגנטינה. הממשלה הודיעה כי מפגינים שיבצעו עבירות פליליות במהלך ההפגנות, כגון חסימות כבישים או מעשי ונדליזם, יאבדו את קצבאות הרווחה שלהם. כמו כן, פורסם מספר טלפון לדיווח על מנהיגי פיקטרוס שיאלצו אנשים להשתתף בהפגנות. ההפגנה הייתה דלילה יחסית במספר המשתתפים, ובסך הכול התקבלו 660 דיווחים טלפוניים.

מדיניות זו נמשכה גם במחאות מאוחרות יותר. קצבאות הרווחה שהועברו דרך ארגוני פיקטרוס הוחזרו לשליטה ישירה של המדינה, ומנהיגים חברתיים שעבדו במשרד הפיתוח החברתי, על אף ניגוד העניינים, פוטרו מתפקידם. מספר ביקורות העלו כי ארגונים חברתיים שהופקדו על ניהול הסיוע החברתי השתמשו רק בחלק מהכספים למטרתם המקורית. מהלכים אלו הפחיתו משמעותית את כוחם של הפיקטרוס, והיקף ההפגנות ירד באופן ניכר.

 קישורים חיצוניים 





 הערות שוליים 

קטגוריה:מחאות ב-2024
קטגוריה:ארגנטינה: פוליטיקה
קטגוריה:ארגנטינה: כלכלה
קטגוריה:מחאות מתמשכות
קטגוריה:שביתות פוליטיות
קטגוריה:שביתות
קטגוריה:2024 בארגנטינה