מגרשי התערוכה בצומת בית דגן

מגרשי התערוכה בצומת בית דגן היו מתחם ירידים ותערוכות שפעל בשנים 1956–1959 בקרבת צומת בית דגן ומכון וולקני.

 תולדות המתחם 
ב-1956 הוקמה "חברה ישראלית לתערוכות חקלאיות ופיתוח בע"מ" שמטרתה הייתה להקים ולהפעיל מתחם תערוכות, "תערוכה חקלאית מתמדת", על שטח שהוקצה למטרה זו באזור צומת בית דגן. בחברה היו שותפים בין השאר: משרד החקלאות (כ-50% מהבעלות על החברה), המרכז החקלאי, המועצה לשיווק פרי הדר, רסקו, הסוכנות היהודית, הקרן הקיימת לישראל, התאחדות האיכרים, תנובה, המשביר המרכזי. יושב ראש החברה היה חבר הכנסת יוסף אפרתי. עוד בתחילת פעילות החברה הושמעה ביקורת על הבזבוז הנובע מריבוי החברות הציבוריות הישראליות העוסקות בהפקת תערוכות, ביניהן החברה לתערוכות חקלאיות.

מתחם התערוכות תוכנן על ידי האדריכל אריה אלחנני (שתכנן גם את מתחם יריד המזרח ואת מתחם אקספו תל אביב) על שטח של 50 דונם, מתוך 250 דונם שהוקצו למתחם, אשר תוכנן להתרחב בהמשך ולהיות למרכז הדרכה חקלאי. המתחם הוקם עם תשתיות: כבישים, מים וביוב, חשמל וטלפון.

מתחם התערוכות כלל 14 ביתנים. הביתן המרכזי היה מבנה מרשים בשטח 1,256 מ"ר המעוצב כגג עגול בקוטר 40 מטר הנישא על עמודי בטון. ביתן זה הוא היחיד מבין ביתני המתחם שששרד ועדיין ניצב בשטח (נכון לשנת 2025). בנוסף שרדו קירות הכניסה למתחם, קיר ישר ובו אשנבי קופות הכרטיסים וקיר מעוגל מעוטר בעבודת סגרפיטו של האמן פרלי פלציג.

במהלך ההכנות לתערוכה האחרונה שהתקיימה במתחם, ב-1959, חלו חילופים בהנהלת חברת התערוכה, הועלו טענות על כשלים כלכליים ועל נתק בין חברת התערוכה לבין ועדת העשור מארגנת חגיגות העשור למדינת ישראל. לאחר התערוכה, משרד החקלאות פנה בתלונה למשטרת ישראל לחקירת אי סדרים בארגון התערוכה.

ב-1959 החל לפעול מתחם גני התערוכה בתל אביב. התחרות מצד המתחם החדש המרכזי יותר, והפסדים מהתערוכות שהתקיימו במתחם בצומת בית דגן, הובילו לאי כדאיות הפעלת תערוכות במתחם בצומת בית דגן.

בקיץ 1960 השתמשה עיריית ראשון לציון בביתני המתחם לקייטנה לילדי משפחות נתמכות סעד וילדי מעברת נחלת יהודה.

ב-1961 הוצגה ביקורת חריפה על קוצר הראות בהשקעת 250,000 לירות במתחם, שבאותה עת כבר כשנתיים לא נעשה בו שימוש ראוי.

דוח מבקר המדינה משנת 1961 מצא ליקויים רבים בסדרי מנהל בחברה הישראלית לתערוכות חקלאיות, בין השאר התקשרויות ללא מכרז, מסירת כרטיסי כניסה ודוכני תצוגה ללא תמורה הולמת, מכירת ציוד בהפסד, אי רישום מלאי ואף מעורבות פלילית של עובד החברה בגניבת ציוד. ב-1964 התקיים תהליך פשיטת רגל של החברה, עקב תביעות נושים (עיריית ראשון לציון ובעל מזנון במגרשי התערוכה) לגבי חובות החברה. משרד החקלאות, אחד מבעלי החברה, פנה למינהל מקרקעי ישראל בהצעה שהשטח יוחזר למינהל, והמינהל יישא בחלק מחובות החברה. אולם, מינהל מקרקעי ישראל דחה הצעה זו שכן משרד החקלאות קיבל את השטח עבור מכון וולקני והקצה את שטח מגרשי התערוכה לחברה ללא אישור המינהל, ומשום כך ממילא השטח צריך להיות מוחזר לייעודו למכון וולקני.

בעת הקמת מתחם התערוכות ב-1956, הוקם לצידו בית תרבות על שם יוסף רבינוביץ, בתכנונם של האדריכלים מיכאל נדלר ושולמית נדלר. בין השאר נועד להדרכת בעלים של משקי עזר ולתצוגת קבע של ייצוא חקלאי. בשנות ה-60 הוחלט על שינוי ייעודו של בית התרבות למרכז להכשרה חקלאית, "בית הפועל החקלאי", שאמור היה להתרחב בהמשך גם לשטח מגרשי התערוכה לשעבר. למתחם נוספו בנייני מעונות וחדר אוכל, שהוקמו במהלך שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70, בתכנון מיכאל ושולמית נדלר, הבניין האחרון תוכנן יחד עם שותפם שמואל ביקסון.

משנות ה-60 עד תחילת שנות ה-80 שימש המתחם לכנסים שונים. חלק מביתני התערוכה לשעבר שימשו כמחסנים ממשלתיים.

בשנת 1965 נשקל מעבר של המכון הגיאופיסי לישראל למתחם.

 תערוכות שהוצגו במגרשי התערוכה בבית דגן 
250px|ממוזער|דוד בן-גוריון ומשה דיין בתערוכת הנשק, 1957
בשנות פעילותו של מתחם התערוכות התקיימו בו חמש תערוכות. למרות ייעוד מגרשי התערוכה לתערוכות חקלאיות, התקיימו גם תערוכות בנושאים שאינם חקלאיים.

התערוכה הראשונה שהתקיימה במתחם במאי 1956, הייתה "תערוכת הדרי ישראל", שהתקיימה כחלק מ"קונגרס ההדרים הבינלאומי". השתתפו בה כ-100 חברות חקלאיות. קווי אוטובוס מיוחדים הוקצו להסעות לתערוכה. מאות אלפים ביקרו בה.

בספטמבר 1956 התקיימה במתחם תערוכת "אטום לצורכי שלום", אחד הביתנים הוקצה לתצוגה של האומות המאוחדות. בתקופת התערוכה פעל במתחם סניף דואר ישראל אשר מכר מעטפת יום ראשון שהונפקה לרגל התערוכה, והחתים דברי דואר בחותמת התערוכה.

ב-אפריל ומאי 1957 התקיימה תערוכת נשק, חלקו רכש, חלקו ייצור של תעש וחלקו שלל ממלחמת סיני. טקס הפתיחה נערך בנוכחות הנשיא יצחק בן צבי ומנכ"ל משרד הביטחון שמעון פרס. בתערוכה ביקרו מאות אלפים, ולאחר נעילתה הועברה לחיפה שם הוצגה בתחנת הרכבת חיפה מרכז לצד תערוכת חיל הים.

לאחר תערוכת הנשק, התקיימה ב-1957 גם תערוכת "בית וגן", בשיתוף עם ארגון ויצו, בהשתתפות חברות מסחריות שהציגו ריהוט וכלי בית, מכשירי חשמל וסדנאות שונות. לתערוכה זו הונפקה מעטפת יום ראשון והופעל סניף דואר ייעודי במתחם התערוכה. במסגרת תערוכה זו הוקמה תחנת שידור טלוויזיה ראשונה בישראל, אשר שידרה בטלוויזיה במעגל סגור את באי התערוכה. לבאי התערוכה הוצע מתחם ילדים חינמי עם שמרטפיות מטעם ויצו. כחלק מהתערוכה התקיים "יום הילד" אליו הוזמנו אלפי ילדים, ביניהם נכי שיתוק ילדים מקייטנת איל"ן. במקביל לתערוכה התקיימה בבית רבינוביץ הסמוך תצוגת משקי עזר לדוגמה.

באפריל ומאי 1959 התקיימה במתחם תערוכה חקלאית, שמותגה כחלק מ"חודש החקלאות" במסגרת חגיגות העשור למדינת ישראל, למרות מחלוקות מול ועדת העשור. לקראת התערוכה הוחלט על הקמת ביתני קבע נוספים, בניגוד לתערוכות הקודמות בהם נבנו ביתנים זמניים בעלות גבוהה ונהרסו לאחר התערוכה.

מאות אלפים ביקרו בתערוכה החקלאית ב-1959. בטקס הפתיחה נכח נשיא המדינה יצחק בן צבי ונאם שר החקלאות קדיש לוז. התערוכה כללה הדגמות של מיכון חקלאי, תצוגות בעלי חיים ותוצרי ענפי חקלאות שונים, דוכנים מסחריים ודוכני מזון. קק"ל הציגה הדגמה של הכשרת קרקע ותה"ל הדגימה צנרת. בתערוכה התקיימו אירועי תרבות שונים, ביניהם: הופעת מקהלת צדיקוב בניצוח יצחק גרציאני, במה להצגת כישרונות וחידון חקלאי בהנחיית שמואל רוזן, הופעת להקת הנח"ל ושידורי רדיו מאולפן רדיו של קול ישראל שהופעל ממתחם התערוכה. ביום העצמאות נערך נשף לרגל החג, שכלל גם תחרות שירה והגרלת פרסים. במהלך התערוכה הוטלו עלוני פרסום אודותיה ממטוס קל אל ערים באזור; השלכת העלונים אל העיר בני ברק במהלך השבת עוררה תרעומת על חילול השבת.

 גלריית תמונות 

 ראו גם 
 יריד המזרח
 אקספו תל אביב
 התערוכה הבינלאומית לחקלאות

קישורים חיצוניים

 מתחם מגרשי התערוכה / ראשון לציון, באתר אבני מורשת

 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: מרכזי כנסים
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן אריה אלחנני
קטגוריה:מרכזי תערוכות, ירידים וכנסים
קטגוריה:ראשון לציון: מבנים
קטגוריה:ראשון לציון: כלכלה