פרשת מותם של זאב ארליך וגור קהתי

פרשת מותם של זאב ארליך וגור קהתי התרחשה ב-20 בנובמבר 2024, כשכוח בהובלת אלוף-משנה יואב ירום, רמ"ט חטיבת גולני, נתקל במחבלי חזבאללה, במהלך התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל. בהיתקלות נהרגו החוקר רב-סרן במילואים זאב חנוך ארליך והחובש הצבאי סמל גור קהתי.

ישנן מספר גרסאות בנוגע למטרת הסיור בו נהרגו השניים ולאופן ביצועו - לפי גרסת ירום, הסיור נועד לאיסוף מידע מבצעי, וארליך צורף כדי לסייע בידע מקצועי על מבנים ותת-קרקע. לפי עדויות לוחמים שנאספו בידי משפחת קהתי - מטרת הסיור לא הייתה ברורה והכוח שיצא למשימה לא הוכן למשימה המבצעית ויצא בניגוד לנהלים.

בעקבות האירוע ירום ננזף נזיפה חמורה על ידי הרמטכ"ל ופרש משירות מילואים פעיל. הפרקליטות הצבאית שקלה להגיש כתב אישום נגדו, באשמת המתה בקלות דעת, אולם לא הגישה כזה לבסוף. משפחתו של גור קהתי הביעה זעם ומחאה כלפי צה״ל ופרקליטות הצבאית בעקבות התנהלותם וההחלטה שלא להגיש כתב אישום, טענה שהיא נבגדת והסירה את המצבה הצבאית מקברו של קהתי.

 האירוע והשלכותיו 
ממוזער|260px|מבצר שמע ברישום מ-1884
ב-20 בנובמבר 2024 יצא כוח מגדוד 13 של חטיבת גולני ונע לעבר מבצר , מסגד ומבצר עתיק ליד הכפר שמע שבגזרה המערבית של דרום לבנון. הכוח הובל על ידי מפקד הפלוגה, רס"ן יאיר בן שימול, כשלצידו ראש מטה חטיבת גולני, אלוף-משנה יואב ירום. כמו כן היו בכוח מפקד כיתה, קשר ומספר חיילים. אליהם הצטרף האזרח זאב ארליך בן ה-71, לבוש במדי צה"ל ועם ציוד צבאי. הוא נכנס עם שיירה שהביאה עיתונאים לגזרה שכנה באותו הבוקר. הכוח נתקל במחבלי חזבאללה, שמהירי שלהם נהרג ארליך. בן שימול נפצע קשה וירום נפצע באורח בינוני. סמל גור קהתי, שהיה חובש, נכנס למבצר יחד עם קצין נוסף כדי לחלץ את הפצועים, ונורה למוות.

אין הסכמה באשר למטרת ואופי הסיור ולנסיבות כניסתו של ארליך לשטח. על פי גרסתו של ירום, ארליך נכנס לשם סיוע מבצעי במיפוי מתחם תת-קרקעי, בשל ידיעותיו הרבות הנוגעות לארץ ישראל ולמבנים עתיקים בה. תחקיר מצ"ח קיבל את גרסתו בנוגע לצורך מבצעי וקבע גם כי "לא ניתן לסתור ברף הנדרש בפלילים" את טענותיו של ירום כי ארליך הצטרף לסיור לצורך מבצעי. מנגד, משפחתו של קהתי טוענת כי ארליך נכנס ללבנון כדי לבצע מחקר עצמאי בשטח, כשכח גולני נשלח במיוחד לשם אבטחתו. זאת בהתבסס על עדויות ששמעה המשפחה מחיילים ומפקדים שנכחו בשטח. על פי מנהל הלחימה של הכוח, לא מוכרת פרקטיקה של היעזרות באזרחים לשם התמצאות בתוואי תת-הקרקע. כמו כן, על פי עדויות חיילים שנכחו בקרב ונמסרו לתקשורת, המשימה לא אופיינה בצורך מבצעי, לא כללה כלל את סקירת המבצר והתנהלה באופן לא מבצעי. בנוסף, טענו שעם פציעתו נטש ירום את הזירה.

לפי תצהיר שהדגיש ירום, זאב ארליך זומן למילואים, אך בשל טעות בהתנהלות השלישות הצבאית - לא חויל, בעת מותו לא היה בשירות מילואים פעיל, ונהרג כאזרח. לאחר נפילתו בקרב, ארליך הוכר כחלל מערכות ישראל. בעקבות האירוע, אל"ם יואב ירום ביקש לסיים את תפקידו. ב-18 בספטמבר 2025 הודיעה הפרקליטות הצבאית על כוונתה להגיש נגדו כתב אישום באשמת המתה בקלות דעת, בכפוף לשימוע, בעקבות כך שהכניס את ארליך בניגוד לנהלים לשטח הלחימה.

בעקבות האירוע הודיע ירום, שהיה ראש מטה חטיבת גולני, אל מח"ט גולני, וביקש לסיים את תפקידו. ירום כתב כי הוא מאמין שעליו "לקחת אחריות פיקודית על האירוע".

 חקירת האירוע 
מצ"ח פתחה בחקירת הנסיבות להכנסתו של ארליך ללבנון. העבירות המרכזיות שנחקרות הן חריגה מסמכות עד כדי סיכון חיים ואי-קיום פקודות. במסגרת החקירה, אל"ם ירום נחקר באזהרה. בנוסף, הרמטכ"ל, רב-אלוף הרצי הלוי, הורה להקים צוות מומחים, בראשות אלוף במילואים מוטי ברוך, לביצוע תחקיר מבצעי שיבחן את חיזוק "המשמעת המבצעית והתרבות הצבאית בלחימה".

צה"ל הודיע שיתקיים גם תחקיר פיקודי שעליו יהיה אחראי מפקד פיקוד הצפון, אלוף אורי גורדין. צוות התחקיר מנה 11 קצינים מתחום המשמעת והבטיחות. התחקיר גילה כי מספר פעמים הוכנסו אזרחים לאזורי לחימה. ביניהם הרב צבי קוסטינר ראש ישיבת מדברה כעדן במצפה רמון, פעיל מפלגת הליכוד רמי בן יהודה, וכן תורם שצה"ל הסתיר את שמו. לגבי פעילת הימין דניאלה וייס לא הוכח שנכנסה לשטח לחימה, למרות דבריה שנכנסה לרצועת עזה. עוד לפי ממצאי התחקיר, הכוח היה אמור לסייר רק במסגד מסוים. בפועל לאחר סיום הסריקה במסגד המשיך הכוח למבצר צלבני, בו נפגעו ארליך, ירום ומפקד הפלוגה. סמל קהתי, שהיה בכוח אחר, רץ כ-100 מטר לעבר המבצר בעקבות קולות מצוקה בקשר – ושם נפגע מאש המחבלים. הרמטכ"ל לא קיבל את תוצאות התחקיר, ודרש השלמות חקירה. ב-7 בינואר 2025 אמר האלוף גורדין כי "הקצין שהכניס את זאב ארליך ללבנון עשה טעות". משפחת קהתי טענה שפרסום התחקיר בכלי התקשורת, הפרה את ההתחייבות שהתחקיר יוצג להם לפני פרסומו. לדבריה מדובר במהלך ציני שנועד לטייח את המחדלים באסון ולשבש את חקירת מצ"ח.

בספטמבר 2025 החליטה הפרקליטות הצבאית להעמיד לדין, בכפוף לשימוע, את אל"ם ירום באשמת המתה בקלות דעת.

בדצמבר 2025 הוחלט על סגירת תיק החקירה ללא נקיטת צעדים פליליים, אך עם המלצה לנקיטת צעדים פיקודיים. על פי הפרקליטות הצבאית, הסיור במקום התרחשות האירוע תוכנן מבעוד מועד, ולא ניתן לסתור ברף הנדרש בפלילים את טענותיו של אל"ם ירום כי הצטרף לסיור המתוכנן מטעמים מבצעיים, וכי גם האזרח זאב חנוך ארליך הצטרף לפעילות מטעמים מבצעיים.

ב-29 בדצמבר 2025 הרמטכ"ל אייל זמיר נזף נזיפה חמורה בירום, והדיח אותו משירות מילואים בצה"ל.

בפברואר 2026 פורסם שהתחקיר המבצעי על בסיסו הודח ירום עוד לא סוכם, ולא הוצג למשפחה או לציבור, למרות הזמן הרב שחלף. דובר צה"ל מסר כי התחקיר נמצא בשלבי סיכום וצפוי להיות מוצג למשפחות.

 תגובות 
ביום מותו של ארליך, העיתונאי ארנון סגל שהיה חברו, כתב כי ארליך סיפר בראיון שערך עימו שנה לפני כן עבור העלון עולם קטן, שבהיותו חייל במלחמת לבנון הראשונה הכין מפה של אתרים יהודיים בדרום לבנון שיהיה צריך לחפור "כאשר השטח יהיה ברשותנו", ושיהיה צריך ליישב אותם בהמשך, כי "כל מקום שבו היה פעם יישוב יהודי, לא משנה מתי, צריך להקים אותו מחדש" .

ב-25 בדצמבר 2024, בני משפחת קהתי התעמתו עם מפקדים רמי דרג, לרבות מפקד חטיבת שומרון, אריאל גונן, בכנס לזכרו של ארליך שנערך בשבי שומרון. בני המשפחה הלינו כי לא ייתכן שמפקדים בכירים יופיעו בכנס לזכרו של אדם שמתנהלת בעניין התנהלותו חקירת מצ"ח, ושהיה מעורב לדבריהם באירוע מותו של לוחם גולני.

ב-25 בדצמבר 2025, במחאה על החלטת הפרקליטות הצבאית לסגור את תיק החקירה נגד של אל"ם ירום, פירקו בני משפחתו של סמל גור קהתי את המצבה הצבאית שהייתה על קברו, והניחו אותה בפתח משרד הביטחון.

 קישורים חיצוניים 





 הערות שוליים 

קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מבצע חיצי הצפון
קטגוריה:פרשות מוות בישראל