חוק שירות הציבור (הצהרת הון)

חוק שירות הציבור (הצהרת הון), התשע"ז–2016 אושר בכנסת בנובמבר 2016, והוא מחייב עובדים בכירים בשירות הציבורי להגיש מדי פעם הצהרה על נכסיהם (הצהרת הון).

היסטוריה חקיקתית
חובת מסירה של הצהרת הון חלה על בכירים במגזר הציבורי (עובדי מדינה בעלי אחת משתי הדרגות העליונות בכל סולם דרגות, שרים וסגני שרים, ראש רשות מקומית וסגנו ומנהל כללי של חברה ממשלתית) על פי חוקים שונים, טרם חקיקתו של חוק זה. הצעת החוק, שהוגשה ביוזמתו של ח"כ בצלאל סמוטריץ', באה להרחיב חובה זו על בכירים נוספים. החוק אושר בכנסת העשרים ב-7 בנובמבר 2016, ונקבע בו שתחילתו ב-1 באפריל 2017, ושעובדים המכהנים ביום התחילה יגישו הצהרת הון ראשונה לפי חוק זה בתוך 90 ימים מיום התחילה.

בתיקונים עקיפים לחוק בתי המשפט ולחוקים אחדים העוסקים במשרות שיפוטיות (חוק הדיינים, חוק הקאדים, חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים וחוק השיפוט הצבאי) חויבו גם שופטים ודיינים להגיש הצהרת הון.

הוראות החוק
החוק קובע שבעל תפקיד בכיר בשירות הציבורי חייב למלא הצהרת הון, על הנכסים והחובות שלו ושל בן זוגו החי עמו וילדיו הסמוכים על שולחנו, בטופס המפורט בחוק, עם מינויו לתפקיד הבכיר, מדי שש שנים במהלך כהונתו, ועם תום כהונתו. 

בעל תפקיד בכיר הוא כל אחד מהמנויים להלן:
 שוטר במשטרת ישראל בדרגת תת-ניצב ומעלה
 סוהר בשירות בתי הסוהר בדרגת תת-גונדר ומעלה
 קצין בצה"ל שהוא בדרגת אלוף ומעלה, וכן קצינים בדרגת תת-אלוף בתפקידים מסוימים המפורטים בחוק
 עובד רשות מקומית שהוא אחד מאלה: המנהל הכללי, המזכיר, המהנדס, היועץ המשפטי, המבקר, הגזבר, מנהל מחלקה, עוזר לראש הרשות המקומית.

את ההצהרה יש להגיש לגורם מפקח הפועל בכל אחד מהארגונים שבהם נדרשת הצהרת הון. על המפקח לשמור בסוד את הצהרות ההון, ולא לגלות כל פרט מהן אלא בהסכמתו או לפי בקשתו של בעל התפקיד הבכיר ובהסכמת מי שהמידע הוא עליו. בית המשפט רשאי להורות על גילוי פרטים מתוך הצהרת הון אם התעורר חשד לעבירה פלילית, ולאחר ששקל את מידת הפגיעה בפרטיות הכרוכה בגילוי המידע.

בעל תפקיד בכיר המפר את חובתו להגיש הצהרת הון לפי חוק זה, עובר עבירת משמעת, ויחול עליו הדין המשמעתי החל בעניינו.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

שירות הציבור (הצהרת הון)
קטגוריה:הכנסת העשרים: חקיקה
קטגוריה:2016 בפוליטיקה הישראלית