פדגוגיה אקטיביסטית

פדגוגיה אקטיביסטית היא גישה חינוכית המקדמת מעורבות אזרחית פעילה ועידוד פעולות לשינוי חברתי-פוליטי באמצעות החינוך. גישה זו מחברת בין חינוך, חברה ופוליטיקה במטרה לעודד, לקדם ולחנך לפעולות אזרחיות לשיפור ושינוי המציאות הקיימת לאור ערכים דמוקרטיים והומניסטיים. לגישת הפדגוגיה האקטיביסטית יש זיקה לחינוך פוליטי, העוסק בפיתוח מודעות פוליטית ואחריות אזרחית בקרב תלמידים.

בבסיס הפדגוגיה האקטיביסטית עומדת הפעולה ('האקט') לשינוי המציאות החברתית-פוליטית באמצעות החינוך. זוהי גישה המשלבת תיאוריה ופרקטיקה חינוכית במטרה לטפח אזרחיות ואזרחים מעורבים ופעילים המסוגלים לזהות אי-צדק חברתי ולפעול לתיקונו. הגישה דוגלת בטיפוח מורות ומורים כסוכני שינוי חברתי, המיישמים עקרונות של חשיבה ביקורתית ופעולה אזרחית בעבודתם החינוכית.

 רקע היסטורי ותאורטי 
הפדגוגיה האקטיביסטית התפתחה כתחום מחקר וגישה חינוכית בעיקר במדינות מערביות ובהן: אוסטרליה, קנדה וארצות הברית. המחקר בתחום החל להתפתח בעשורים האחרונים של המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21, כשחוקרי חינוך החלו לבחון את הקשר בין אקטיביזם חברתי לבין תהליכי הוראה ולמידה.

בישראל המחקר החל להתפתח בעשור השני של המאה ה-21, עם התמקדות בפיתוח מודלים יישומיים להטמעת הגישה במערכת החינוך. בין היתר, חוקרים כמו קרן קטקו איילי בחנו את השפעת ההכשרה הפדגוגית האקטיביסטית על מורות ומורים, תוך התמקדות בשילוב פעולה חברתית עם עקרונות דמוקרטיים והמשגה תאורטית של עקרונות הגישה וזיקתה לטיפוח אזרחות פעילה.

הפדגוגיה האקטיביסטית צמחה על בסיס רעיונותיה של הפדגוגיה הביקורתית והפדגוגיה הדיאלוגית שגיבשו המחנך הברזילאי פאולו פריירה ואחרים בשנות השישים והשבעים של המאה ה-20. הפדגוגיה הביקורתית עוררה תקווה לשינוי במערכות החינוך, שינוי שמקורו ברעיונות השחרור מכוחות דיכוי, אך השינוי המיוחל לא התרחש במלואו.

חוקרי הפדגוגיה האקטיביסטית שפרצו דרך במחקריהם על ידי מִסגור תופעת קידום האקטיביזם הסוציו-פוליטי בחינוך כאסכולה, טענו כי הפדגוגיה האקטיביסטית היא תוספת משמעותית לפדגוגיה הביקורתית. הם השתמשו בדימוי של "העלאת בשר על עצמות הביקורתיות".

המצע לצמיחת הפדגוגיה האקטיביסטית התחזק עם התגברות החשיפה במרחב הציבורי להתמודדות נגד שחיתות שלטונית והביקורת בנוגע להתנהלות מוסדות השלטון. לאלו נוספה האדישות הפוליטית שבאה לידי ביטוי בירידה באחוזי ההצבעה בעולם, בעיקר של צעירים, והתרחקות ממעורבות אזרחית בענייני הציבור. זרמים שונים בחינוך החלו להדגיש את הצורך בחינוך פוליטי, בחינוך אזרחי פעיל וחינוך לדמוקרטיה ליברלית.

נקודת מפנה משמעותית בהתפתחות הפדגוגיה האקטיביסטית קשורה לרפורמת "הגל השלישי" בחינוך שהתרחשה בסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21. רפורמה זו שמה דגש על למידה משמעותית והוראת מיומנויות הלמידה החדשות, ובמסגרתה התגבר השיח סביב קידום אזרחות פעילה כאחת מהמיומנויות הנדרשות לתלמידים כאזרחי העתיד. דו"ח קרמניצר הציע גישה מערכתית לחינוך אזרחי לכלל המורות והמורים שלפיו כל מורה הוא גם מחנך לחינוך אזרחי. בהקשר זה, הפדגוגיה האקטיביסטית השתלבה כגישה חינוכית לגיטימית המקדמת חינוך לאזרחות פעילה ומעורבות חברתית, ולא כגישה חתרנית. זאת מתוך הבנה שטיפוח מעורבות אזרחית תוך חשיבה ביקורתית היא מיומנות הכרחית הכלולה במיומנויות המאה ה-21 .

 עקרונות הפדגוגיה האקטיביסטית 
מחקר עדכני בתחום חידש בכך שהמשיג מחדש וחיבר מתוך ספרות מקצועית בתחום הפדגוגיה האקטיביסטית ובהסתמך על מחקר אמפירי, מתווה של שישה עקרונות מרכזיים המתארים את המאפיינים של הפדגוגיה האקטיביסטית. המתווה של ששת העקרונות המרכזיים של הפדגוגיה האקטיביסטית הוא:

עקרון 1 - ביקורת ואתגור - עידוד חשיבה ביקורתית וערעור על הנחות יסוד חברתיות. עיקרון זה מתבטא היטב בהקשר של הגישה דרך החינוך הביקורתי שפיתח פאולו פריירה, על ידי טיפוח היכולת לזהות אי-צדק ולבחון מבנים חברתיים קיימים באופן ביקורתי, תוך שמירה על ערכים דמוקרטיים.

עקרון 2 - למידה דרך התנסות. קידום למידה המבוססת על התנסות מעשית בפעילות אזרחית. גישה זו מתכתבת עם הפרגמטיזם של ג'ון דיואי, תפישה המדגישה למידה דרך עשייה, אך מתמקדת בפעילות לשינוי חברתי.

עקרון 3 - חיבור למציאות. יצירת קשר ישיר בין הלמידה לבין סוגיות חברתיות ופוליטיות אקטואליות. החיבור למציאות מאפשר לתלמידים להבין את הרלוונטיות של הלמידה ומעודד מעורבות פעילה בחברה.

עקרון 4 - קידום פעולות לשינוי חברתי-פוליטי. עידוד יוזמות ופעולות קונקרטיות לשינוי חברתי. גישה זו רואה בפעולה לשינוי חברתי חלק בלתי נפרד מתהליך הלמידה.

עקרון 5 - טרנספורמציה בזהות המורה. פיתוח תפיסת תפקיד של המורה כסוכן שינוי חברתי. המורים נתפסים כמובילי שינוי המשלבים בין זהותם המקצועית לבין מחויבותם החברתית.

עקרון 6 - טיפוח סולידריות וקהילה לומדת וירטואלית. יצירת קהילה מקצועית תומכת של מורים העוסקים בפדגוגיה אקטיביסטית. קהילה זו מאפשרת תמיכה הדדית, שיתוף בידע וחיזוק היכולת להוביל שינוי חברתי באמצעות החינוך.

 יישום בשדה החינוכי 
הפדגוגיה האקטיביסטית מיושמת במוסדות חינוך באמצעות תוכניות לימודים ייעודיות ושילוב עקרונותיה בהוראה השוטפת. אחד המודלים המרכזיים ליישום הגישה הוא מודל "חמש הרמות" להטמעת פדגוגיה אקטיביסטית וקידום אזרחות. יישום מוצלח של המודל נצפה במגוון תחומי דעת, כפי שמודגם במחקר על הוראת הקולנוע בישראל בשנים 2019-1992, שם שולבו עקרונות הפדגוגיה האקטיביסטית בתוכנית הלימודים באופן מובנה.

 אתגרים וביקורת 
אחד האתגרים המרכזיים הוא המתח בין חשיבה ביקורתית ופעולה לשינוי חברתי לבין המסגרת הממסדית של מערכת החינוך הפורמלית. בנוסף, קיימים חששות מפני הטיה אידאולוגית בכיתות והיעדר הכשרה מספקת למורים. לדוגמה, מורים מדווחים כי הם מרגישים מבודדים במאמציהם לשלב גישה אקטיביסטית בהוראה, וכי קיימת התנגדות מצד מוסדות החינוך.

אתגר נוסף נוגע להכשרת מורים. מחקרים מראים כי מרבית המורים לא מקבלים הכשרה מספקת ליישום פדגוגיה אקטיביסטית, דבר המקשה על הטמעת הגישה באופן אפקטיבי. חוסר בהכשרה מתאימה עלול להוביל לשימוש שטחי בעקרונות הגישה או להימנעות מיישומה.

עם זאת, מחקרים מראים כי פדגוגיה אקטיביסטית המיושמת כראוי דווקא מעודדת חשיבה עצמאית וביקורתית, ומקדמת ערכים דמוקרטיים של פלורליזם וכבוד להשקפות מגוונות. יתרה מזאת, תוכניות חינוך אזרחי המשלבות חינוך לאקטיביזם של תלמידים מראות כי ניתן לגשר על הפער בין שאיפות דמוקרטיות לבין המציאות החינוכית באמצעות פרקטיקות פדגוגיות מובנות.

 השפעות והשלכות של הגישה 
הפדגוגיה האקטיביסטית תורמת לפיתוח חשיבה ביקורתית, מודעות חברתית ותחושת מסוגלות בקרב תלמידים, ומשפיעה על זהותם המקצועית של מורות ומורים כסוכני שינוי. תלמידות ותלמידים המשתתפים בתהליכים אקטיביסטיים מדווחים על ידי מוריהם שהם בעלי תחושת מעורבות עמוקה יותר בחברה, והמורות והמורים חווים סיפוק מקצועי וגיבוש זהות מקצועית מחודשת.

במישור המקצועי, הפדגוגיה האקטיביסטית משפיעה על זהותם המקצועית של מורות ומורים. מורות ומורים המאמצים גישה זו מפתחים תפיסת תפקיד רחבה יותר, הרואה בהוראה לא רק העברת ידע אלא גם כלי לקידום צדק חברתי. התפתחות זו משפיעה על פרקטיקות ההוראה ועל האופן שבו מורים תופסים את תפקידם בחברה.

במישור החברתי הרחב, הפדגוגיה האקטיביסטית תורמת לחיזוק החברה האזרחית והדמוקרטיה. באמצעות טיפוח דור של אזרחיות ואזרחים מעורבים ופעילים, גישה זו מסייעת בבניית חברה דמוקרטית חזקה יותר, המסוגלת להתמודד עם אתגרים חברתיים מורכבים.

 ראו גם 
 אקטיביזם חברתי
 חינוך דמוקרטי
 חינוך פוליטי
 פדגוגיה דיאלוגית
 תאוריה ביקורתית
 דמוקרטיה ליברלית

 לקריאה נוספת 



 הערות שוליים 

קטגוריה:חינוך לפי שיטה
קטגוריה:פדגוגיה
קטגוריה:פילוסופיה של החינוך
קטגוריה:חשיבה ביקורתית
קטגוריה:סוציולוגיה פוליטית