פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר

פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר, המכונה "קטרגייט" או "קטארגייט", היא פרשה ביטחונית וציבורית העוסקת בחשד לפגיעה בביטחון מדינת ישראל בעת מלחמת חרבות ברזל ובמבצע השפעה במימון ממשלת קטאר על העיתונות הישראלית ודרכה השפעה על דעת הקהל בישראל. חומרת הפרשה הביטחונית נגזרת מהחשד כי יועצים בכירים בלשכת ראש הממשלה בנימין נתניהו, ובכירים לשעבר במערכת הביטחון, פעלו כסוכני השפעה עבור ממשלת קטר. על פי החשד, הם ניצלו את נגישותם למידע רגיש לשם קידום אינטרסים זרים מתוך מוקדי קבלת ההחלטות, בתמורה לבצע כסף. מעבר לחשד לניגוד עניינים, העובדה שפעילות זו התבצעה על פי החשד בזמן מלחמה מול מדינה המשמשת כפטרונית וכמממנת המרכזית של ארגון הטרור חמאס, מסייעות לו באופן כלכלי ומדיני ומארחת את ראשי הלשכה המדינית שלו, משמעותה פגיעה במאמץ המלחמתי ובביטחון המדינה. במקביל חשפה הפרשה כיצד גורמי יח"צ מקורבים לממשלה הצליחו לייצר נרטיבים חסרי בסיס שהודהדו בתקשורת המקומית.

הפרשה נחשפה לראשונה בנובמבר 2024 בכתבה של העיתונאי בר פלג בעיתון "הארץ" וב־10 בפברואר 2025 ב"חדשות 12" והובילה לחקירה פלילית של שירות הביטחון הכללי ושל משטרת ישראל, המכונה רכבת בשער. החקירה, המשותפת לשב"כ ולמשטרה, מתמקדת בעבירות של מסירת ידיעה סודית לקטר, מגע עם סוכן זר, לקיחת שוחד, מרמה והפרת אמונים והלבנת הון. במסגרת החקירה נעצרו לראשונה יונתן אוריך ואלי פלדשטיין ב־31 במרץ 2025. באותו יום נחקר נתניהו בעדות פתוחה. החקירה חשפה שני צירי פעולה מרכזיים של כסף והשפעה שנועדו לשרת את האינטרס הקטרי:
 ציר מקומי: קמפיין בתקשורת הישראלית שהחל באפריל 2024 במטרה להלבין את תדמית קטר כפטרונית חמאס ולערער את יחסי ישראל–מצרים. הקמפיין הדף את ההאשמות נגד קטר לאחר טבח שבעה באוקטובר על קשריה עם חמאס, והפיץ ידיעות שקריות נגד מצרים, שהשתתפה במאמצי התיווך בעסקת חטופים. התשלום עבור ציר זה התנהל מקטר דרך חברת "Insight Partners" הסרבית של ישראל איינהורן ודרך חברת "Third Circle" בבעלות הלוביסט היהודי-אמריקאי ג'יי פוטליק, דרכה עברו כספים לאלי פלדשטיין באמצעות חברה ישראלית בבעלות איש העסקים גיל בירגר.
 ציר בינלאומי: קמפיין הרשת העולמי "לייטהאוס" שפעל ממונדיאל 2022 ועד אוקטובר 2024 לשיפור תדמית קטר בעולם ובקרב קהילות יהודיות. הציר הופעל באמצעות שרשרת חברות, עד לחברת "פרספשן" שהתוותה את המסרים לפרויקט וגיבשה את האסטרטגיה. פרספשן היא בבעלות ישראל איינהורן, ועבד בה גם יונתן אוריך. הביצוע בפועל נעשה על ידי חברת הסייבר "קויוס" שהפעילה רשת אוואטרים ואתרי חדשות פיקטיביות, שקידמו את המסרים.

הפרשה קשורה לפרשת הדלפת המסמכים המסווגים לעיתון בילד, כאשר בשתי הפרשות מעורבים דמויות מפתח מתוך לשכת ראש הממשלה. הפיצול בין החקירות עורר ביקורת ציבורית, על רקע החשד, כי מדובר במערך משולב, שאיפשר חדירה קטרית עמוקה למוקדי קבלת ההחלטות ולאגף המודיעין של צה"ל, באמצעות יועצי ראש הממשלה.

 רקע 
ממוזער|אמיר קטר, אאל ת'אני עם האייתוללה האיראני עלי חמינאי בטהראן, 12 במאי 2022. שתי המדינות יחד עם טורקיה הן שלוש התומכות הראשיות של ארגון חמאס. קטאר תומכת בארגון אידאולוגית, כלכלית, ומדינית בדומה לתמיכתה בתנועות אחרות של האחים המוסלמים במזרח התיכון.
ממשלת קטר משחקת מעין "משחק כפול" בהתנהלותה הדיפלומטית, כאשר מצד אחד היא מקיימת יחסים דיפלומטיים עם מדינות המערב ומשתפת פעולה איתן, ואף מאפשרת לארצות הברית להחזיק בסיסים צבאיים בשטחה, ומצד שני היא תומכת בארגוני טרור אנטי - מערביים ובאיראן. היא משקיעה רבות בקידום האינטרסים שלה והשפעתה בעולם. כך למשל, בשני העשורים הראשונים של המאה ה־21 השקיעה קטר סכומי עתק בתרומות לאוניברסיטאות בארצות הברית, במטרה לקדם את תדמיתה הבין־לאומית ואת האינטרסים שלה.

 מימון טרור 

מתחילת המאה ה־21 מממנת ומספקת קטר מקלט לארגוני טרור אסלאמיים קיצוניים, ביניהם חמאס, אל קאעדה, הטאליבן והמדינה האסלאמית. מקום מושבה של הנהגת הלשכה המדינית של חמאס הוא בקטר, אשר פרשה חסות על הארגון מאז 2012. התמיכה הפיננסית של קטר בחמאס גדולה משל כל מדינה מממנת טרור אחרת. בשנים שלפני טבח שבעה באוקטובר העבירה קטר כספים למימון ממשל חמאס ברצועת עזה – לרבות הזרוע הצבאית "גדודי עז א־דין אל־קסאם". בשנת 2018 סירבה הרשות הפלסטינית לאפשר את העברת הכספים לממשל חמאס בעזה. בעקבות זאת ביקש ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, מהקטרים להמשיך בהעברת הכספים למימון החמאס ישירות, באמצעות מזוודות מזומנים. נתניהו אף ביקש משר האוצר בממשל טראמפ, סטיבן מנוצ'ין, להוציא מכתב ובו יתחייב כי הכספים הקטריים לחמאס לא ייחשבו כאילו נועדו למימון טרור, ובקשתו התקבלה. מסמכים שתפס צה"ל בעזה בזמן המלחמה העלו כי קטר מימנה גם יחידות של הזרוע הצבאית של חמאס בצורות חשאיות, באמצעות אגודות צדקה ובאמצעות מענקים להנהגת החמאס היושבת בקטר. הכסף הזה עבר לטורקיה, ומשם עבר למימון של פיגועים נגד אזרחי ישראל.

 שוחד מנהיגים בפרלמנט האירופי 
בדצמבר 2022 נחשפה פרשת השחיתות הקטרית בפרלמנט האירופי שבה הואשמו פקידי הפרלמנט האירופי, לוביסטים ובני משפחותיהם בפעילות למען ממשלת קטר תמורת שוחד. במסגרת הפרשה פשטו רשויות אכיפת החוק של בלגיה, איטליה ויוון על ביתה של סגנית נשיא האיחוד האירופי מטעם יוון, , ועל בתיהם של נאשמים אחרים, תפסו 1.5 מיליון אירו במזומן, והחרימו מחשבים וטלפונים ניידים. רשויות המשפט האשימו ארבעה אנשים בעבירות שחיתות, הלבנת הון ופשע מאורגן.

 השפעה תודעתית ותקשורתית דרך רשת אל-ג'זירה 
קטר שולטת בערוץ אל-ג'זירה, אחד מכלי התקשורת המשפיעים בעולם והמשפיע ביותר בעולם הערבי. הערוץ משמש ככלי לקידום האינטרסים של קטר ברחבי העולם וסיקורו נוהג לאתגר משטרים שלא משתפים פעולה עם קטר. לכן במהלך השנים נחסם הערוץ בכמה מדינות במזרח התיכון, בין השאר עקב סכסוכים דיפלומטים. כמו כן, אל-ג'זירה מקדם מסרים ואינטרסים של ארגוני טרור אסלאמיים, ביניהם חמאס וחזבאללה. גם מדינת ישראל חסמה את פעילות הערוץ בשנת 2024, בעקבות טענתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו כי "כתבי אל-ג'זירה פגעו בביטחון ישראל והסיתו נגד חיילי צה"ל", ולאחר שכינה את הרשת "שופר של חמאס". על פי צה"ל, כמה מעובדי הרשת בעזה הם פעילים בחמאס ובג'יהאד האסלאמי. רשת אל-ג'זירה הכחישה טענות אלו.

 קשרי נתניהו-קטר 

בין המסמכים שהודלפו במסגרת פרויקט רייבן, שאמיתותם לא הוכחה, נמנו מספר תכתובות המוכיחות, לכאורה, קשר בין גורמי שלטון קטריים לבין בנימין נתניהו. שלושה מכתבים משנת 2012 עוסקים במענק של 15 מיליון דולר לנתניהו למערכת הבחירות, ושני מכתבים מ-2018 עוסקים במענק של 50 מיליון דולר לנתניהו למערכת הבחירות. ד"ר אודי לוי, לשעבר ראש יחידת צלצל במוסד, אמר במספר ראיונות, כי יש הכרח לבדוק את אמיתות המסמכים. על פי לוי, כבר בשנת 2012 החל ראש הממשלה נתניהו לתת אישורים חריגים למכירה של כלי נשק ואמצעים מתקדמים לצבא קטר, ועמלות התיווך על עסקאות אלה הועברו לבני משפחתו.

 הפרשה 
ממוזער|יונתן אוריך, אחד החשודים בפרשההפרשה עוסקת בקשר בין לשכת ראש הממשלה בנימין נתניהו, ובה אלי פלדשטיין ויונתן אוריך, לבין גורמים קטריים, במטרה לקדם את האינטרסים של ממשלת קטר בישראל תמורת תשלומים גבוהים. במוקד החקירה הפלילית, המנוהלת על ידי השב"כ ומשטרת ישראל, עומד החשד כי יועצים אלו פעלו בשירות כפול – בעודם מועסקים בשירות לשכת ראש הממשלה, הם עבדו במקביל למען קטר. על פי החשד, פלדשטיין ואוריך החדירו לתקשורת הישראלית מסרים שגובשו על ידי גורמים קטריים, ואף נוסחו במעורבותו של עזמי בשארה, במטרה להאדיר את תדמיתה של קטר כמתווכת במשא ומתן לשחרור החטופים ולהכתים את מצרים. המסרים הוצגו לכתבים כמידע מודיעיני ממקורות מדיניים וביטחוניים, בעוד שבפועל שירתו אג'נדה זרה.

 פעילות בישראל 
מערך ההשפעה והכספים הקטרי פעל באמצעות שני צירים מרכזיים. הציר הראשון התמקד בתקשורת הישראלית ובלובינג, כאשר הכספים הועברו בשני אפיקים: האחד מקטר דרך חברת "Insight Partners" הסרבית בבעלות ישראל איינהורן, והשני דרך חברת "The Third Circle" של הלוביסט ג'יי פוטליק. חברתו של פוטליק יצרה קשר עסקי עם אלי פלדשטיין, בתיווכם של יונתן אוריך ואיינהורן, במטרה להפיץ מסרים חיוביים על קטר. לצורך כך, פוטליק העסיק את דוד סאיג, איש עסקים ויוצא אגף "תבל" במוסד. סאיג הוצג לעיתונאים על ידי אנשי ראש הממשלה כבכיר במוסד, או נציג הארגון בצוות המשא ומתן, וערך תדרוכים ביטחוניים שכללו נרטיבים פרו-קטריים ואנטי-מצריים. עיתונאים, ביניהם הכתב הצבאי ניר דבורי, פרסמו ידיעות ברוח זו מתוך הבנה שמקורן בלשכת ראש הממשלה, בעוד היה זה מצג שווא. התשלום לפלדשטיין, שעמד על כ-40 אלף ש"ח בחודש, הועבר מחברתו של פוטליק דרך איש העסקים גיל בירגר, לטענת בירגר משיקולי מיסוי. בכך, נוצרה מסכת סבוכה של תשלומים עקיפים ליועצי ראש הממשלה, שנועדה להסתיר את מקור הכסף הקטרי. פלדשטיין טען להגנתו כי הכספים הועברו בעקיפין כיוון שנכשל בבדיקת הפוליגרף ולא יכול היה לקבל שכר ישירות מהמדינה, אך עבד רק עבור לשכת רה"מ ופעל תחת סמכותו של אוריך. על פי החשד, פוטליק שילם גם לדוד סאיג דרך בירגר. ממוזער|320x320 פיקסלים|מנגנון העברת המסרים הקטריים דרך לשכת ראש ממשלת ישראל
ג'יי פוטליק, לוביסט הפועל למען האינטרסים של קטר, גייס שורה של דמויות המקורבות לראש הממשלה נתניהו. בין המעורבים היו ישראל איינהורן (מנהל קמפיין הליכוד לשעבר), אלי פלדשטיין (דובר לעניינים ביטחוניים בלשכת רה"מ), ואיש העסקים גיל בירגר. המטרה הייתה להשתמש בנגישותם של אישים אלו למוקדי הכוח ולתקשורת כדי לשקם את תדמיתה של קטר בישראל בעקבות טבח השבעה באוקטובר. הקמפיין התמקד בהסרת אחריות מקטר לטבח, והצגתה כנכס אסטרטגי. הנרטיבים כללו את האשמת מצרים בהברחות הנשק (הסטת אש מקטר), טענה כי כספי קטר ואירוח בכירי חמאס נעשו לבקשת ארצות הברית וישראל, והדגשת חיוניותה של קטר כמתווכת בלעדית לעסקת חטופים וכגורם הממתן את איראן וחמאס. צוות הקמפיין הגדיר חמישה מסרי ליבה אסטרטגיים שנועדו להסיר אחריות מקטר ולהטות את דעת הקהל:

 ביצור קטר כמתווכת בלעדית והכרחית בעסקת החטופים.
 האשמת מצרים בהברחות של חמאס.
 הצגת מימון חמאס בעזה כבקשה ישראלית.
 הצגת שהות בכירי חמאס בדוחה כבקשה רשמית של ארצות הברית וישראל.
 מיתוג קטר כנכס ביטחוני עבור ארצות הברית.
באמצעות הזרמת מסרים דרך לשכת ראש הממשלה, קטר ביקשה ליצור מצג שבו תמיכתה בחמאס, מימון, אירוח מנהיגיו וביצור כוחו, נעשו בתיאום עם ישראל. במקביל, האסטרטגיה כללה הסטת אש לעבר שחקנים אזוריים אחרים, ובעיקר מצרים, כדי לשמר את קטר כגורם הבלעדי וההכרחי בתהליכי התיווך, ויצירת תלות ישראלית מוחלטת בערוץ הקטרי.

במהלך 2024, החלו המעורבים להפיץ את המסרים לעיתונאים בכירים. אלי פלדשטיין פעל מול כתבים צבאיים ומדיניים בכובעו הרשמי כדובר בלשכת ראש הממשלה. העיתונאים, שסברו כי הם מקבלים תדרוכים ביטחוניים לגיטימיים מתוך הלשכה, שידרו את המידע כמהימן. במקביל, הועלו לשיחות עם כתבים דמויות כמו דוד סייג, בכיר לשעבר במערכת הביטחון, שהוצג כגורם מקצועי אובייקטיבי מבלי לחשוף שגם הוא מתוגמל כספית מהפרויקט. זמן קצר לאחר כל פרסום בתקשורת הישראלית שתאם את דף המסרים, נציגי הקמפיין דגמו את הכתבות. הדיווחים מחדשות 12, כאן 11 וערוצים נוספים נערכו כקובצי וידאו, תורגמו לאנגלית עם כתוביות, ונשלחו ישירות למכשיר הטלפון של ג'יי פוטליק. פוטליק העביר את החומרים לממשלת קטר כהוכחה לכך שמבצע ההשפעה "עובד" ושיש תוצאות ממשיות בשטח ישראל תמורת הכסף ששולם.

פלדשטיין תדרך עיתונאים בכירים במסרים המשרתים את קטר; העיתונאים פרסמו זאת כעמדה רשמית של הלשכה; הדיווחים תורגמו מיד לאנגלית ונשלחו לקטר כהוכחה לכך ש"ההשקעה" הכספית במקורבי נתניהו משתלמת והנרטיב מחלחל לתודעה הישראלית. הפרשה נחשפה בעקבות הצלבת התכתבויות בין פלדשטיין לאינהורן, המעידות על התיאום בהפצת המסרים. עיתונאים שקיבלו את המידע הביעו זעזוע מהשימוש שנעשה בהם, תוך שהם מדגישים כי סמכו על פלדשטיין כנציג רשמי של המדינה בזמן מלחמה. הביקורת הציבורית התמקדה בחומרת החדירה של אינטרסים זרים לתוך לשכת ראש הממשלה, אירוע שתואר בדיווח כ"אחד מסיפורי הבגידה החמורים בתולדות המדינה".

במקביל לפעילות התקשורתית, התקיים מאמץ לובינג פוליטי. פוטליק, סאיג ובירגר ניהלו קבוצת וואטסאפ להעברת המסרים שהופצו לציבור הישראלי. ב-18 בדצמבר 2024 הגיע פוטליק לכנסת בתיווכו של אריאל שפיר, יועץ מתנועת "הביטחוניסטים" שעבד עם אוריך ואיינהורן בחברת "פרספשן". הוא נפגש עם שר הדתות מיכאל מלכיאלי, וניסה להיפגש עם שר האנרגיה אלי כהן, לטענת כהן, הוא סירב לאחר שהתברר לו כי פוטליק פועל בשירות קטר.

 פעילות בינלאומית 
בפרשה יש שני צירים מרכזיים של השפעה וכסף מקטר. הציר הראשון פעל בתקשורת הישראלית להדהוד מסרים בעד קטר ונגד מצרים כמתווכת בעסקת חטופים. התשלום עבור ציר זה התנהל בשתי דרכים. הראשונה, מקטר דרך חברת Insight Partners הסרבית של ישראל איינהורן. השנייה, משגרירות קטר בארצות הברית באמצעות חברת "The Third Circle", בראשות הלוביסט היהודי-אמריקאי ג'יי פוטליק, שפעל בשירות ממשלת קטר. החברה פנתה אל אוריך בבקשה להפיץ מסרים חיוביים על קטר בישראל, ולהעלות את קרנה כמובילה בתיווך לעסקת שחרור החטופים. קמפיין זה הופעל באמצעות דוברו של נתניהו אלי פלדשטיין, אשר הדהד בקרב עיתונאים ישראלים מסרים לטובת קטר ונגד מצרים בזמן המלחמה, בשם "גורם מדיני".

לצורך ביצוע הפעילות, נוצר קשר עסקי בין החברה של פוטליק לבין פלדשטיין, בתיווך יונתן אוריך וישראל איינהורן. פוטליק העסיק את דוד סאיג, איש עסקים ישראלי שעבד בעבר במוסד בתפקידים בעלי חשיבות, לרבות ביחידה באגף "תבל" המחברת בין המוסד לשירותי הביון של שורת מדינות במזרח התיכון, כולל קטר. מקורבי ראש הממשלה חיברו את סאיג לעיתונאים. הוא הוצג בשם הבדוי חאג' כ"בכיר במוסד", או "נציג המוסד בצוות המשא ומתן" וכמי שעורך תדרוך ביטחוני בנושאים הקשורים לסוגיית החטופים, ותדרך עיתונאים ישראלים במסרים פרו קטריים ואנטי מצריים בעניין החטופים, בעוד העיתונאים סברו שהתדרוכים מגיעים מלשכת ראש הממשלה. כך, מסרים שעלו בתדרוכים מצאו מקום בפרסומים שלהם באותה התקופה. גם פלדשטיין עצמו, כמו מעורבים אחרים בפרשה, לא ידע במי מדובר. ניר דבורי, כתב צבאי בחדשות 12, העיד כי פרסם ידיעות על קטר בעקבות בקשות מפלדשטיין, מה שמעיד על הצלחת המבצע לחדור אל כלי התקשורת המרכזיים.

הציר השני בפרשה, שכונה קמפיין "לייטהאוס" (Lighthouse), נוהל על ידי חברת "פרספשן" של איינהורן ומטרתו הייתה הלבנת תדמיתה של קטר בעולם, תחילה סביב המונדיאל ובהמשך במהלך מלחמת "חרבות ברזל". הקמפיין נועד לשנות את תדמיתה של קטר בעולם קהלים בחו"ל, במקום מדינה תומכת טרור, ככזו המשכינה שלום. ציר זה עירב דמויות ביטחוניות בכירות לשעבר: הכספים הועברו מקטר לחברה בריטית, שהיא חברת בת של חברת "נובארד" בבעלות דובר צה"ל לשעבר יואב (פולי) מרדכי ואיש מוסד לשעבר (ש'). "נובארד" ניהלה קשרים ענפים עם קטר, כולל ייצוג חברות ביטחוניות כ"רפאל" ו"אלביט", ניהלה מגעים בנוגע לעסקאות בקטר עם התעשייה האווירית, והעניקה מתן שירותי סייבר למונדיאל 2022 באמצעות חברת "לגאסי טכנולוגיות" הרשומה בגרמניה.

קמפיין "לייטהאוס" בפועל נעשה בשיתוף פעולה בין "פרספשן", שגיבשה את האסטרטגיה, לבין חברת הסייבר הישראלית "קויוס" (Coyus) שבבעלות ראש אמ"ן לשעבר אלי בן מאיר, אלה טקאץ'-דריזין, אורי שגב ואליוט ברוידי, אשר ניהלה את הצד הטכני של הקמפיין. שירותי קויוס נשכרו דרך חברת קש ("מאגנה קונסולטינג"), וכללו הפעלת רשת אווטארים, בוטים ואתרי חדשות פיקטיביים ממשרדים בהרצליה, אשר ניטרו את השיח ברשת, וניסו לתמרן אותו באמצעות הפצת עשרות כתבות פרו-קטריות, גם במהלך המלחמה בעזה. הקמפיין נוהל על ידי בכיר לשעבר נוסף במוסד, אשר באופן חריג גויס למילואים במהלך המלחמה ושירת ביחידת המודיעין של מערך השבויים והנעדרים – מוקד המידע הרגיש ביותר – במקביל לעבודתו בקמפיין הקטרי.

על פי החשד, שניים מהמעורבים בחלק זה של הפרשה הופעלו על ידי מנגנון הביטחון המסכל הקטרי, תוך שימוש במילות קוד לצורך תקשורת חשאית. הגורם הבכיר שהעביר את המסרים הוא שייח' חמד בן ת'אמר אל ת'אני, המכהן כמנהל משרד התקשורת של קטר מאז מרץ 2023. כך למשל, הטיל אל-ת'אני על הצוות משימה למנף תקשורתית את ביקורו של אמיר קטר בגרמניה בשנת 2024. הקשר בין חברת "פרספשן" לבין מנהל משרד התקשורת הקטרי התאפשר בתיווכם של אנשי חברת "נובארד", כאשר אל-ת'אני קיים מספר פגישות עם נציגי שתי החברות בין השנים 2021 ל-2023.

 ההיבט הכלכלי 
מבחינה כלכלית, על פי הערכות המשטרה והרשות להלבנת הון, הקטרים שילמו כ-10 מיליון דולר ליועצים ישראלים. חברת "פרספשן" של איינהורן קיבלה כ-48 אלף דולר בחודש במשך שנתיים עבור הפצת המסרים שלהם בחו"ל, כאשר לטענת איינהורן יונתן אוריך קיבל כ-18 אלף דולר בחודש. החברה הבריטית ששימשה צינור להעברת הכספים רשמה רווחים של מעל 38 מיליון ש"ח בין השנים 2021–2023, ובעליה משכו דיבידנדים בסך 18.8 מיליון ש"ח. החברה הוקמה ב-2019 והייתה רדומה במהלך 2020, לפני שהחלה להכניס סכומים גדולים בין 2021 ל-2023. ב-2021 נחתמה העסקה לניהול הקמפיין הקטרי בין פרספשן לחברה הישראלית. ה"צינור" להעברת כספים מקטר היה חברה בריטית אשר העבירה כספים לפרספשן. זאת משום שהחברה הישראלית מנועה מלהתקשר ישירות עם קטר. על פי מסמכיה החברה והדו"חות שהגישה, אין לחברה אף עובד, ורווחיה דווחו בשקלים, מה שמעיד על כך שרוב עיסוקיה קשורים לישראל. הקמפיין הפרו קטרי פעל גם ב-2024, אך רווחיה בשנה זו טרם פורסמו. במרץ 2024 התקיימה פגישה בלונדון בין איינהורן לפוטליק, בה תוכננו המהלכים להשפעה על הקהל הישראלי ופרויקט בינלאומי ברשת. בפגישה זו גובש דף מסרים ותקציב. איינהורן קיבל מהלוביסט הקטארי ג'יי פוטליק למעלה מ-30 אלף דולרים מדי חודש, עבור פרויקט קידום המסרים הקטאריים בישראל.

חשיפת הפרשה בעיתונות
ממוזער|בר פלג, כתב הארץ שחשף את הקשר בין קטאר לבין אוריך ואיינהורן
ב-21 בנובמבר 2024, חשף כתב הארץ, בר פלג, כי בשנת 2022 פעלה חברת "פרספשן" לקידום קמפיין שנועד לשפר את תדמיתה של בעולם, לקראת מונדיאל 2022, על רקע ביקורת על קטאר על כך שהיא מסייעת לארגוני טרור ופוגעת בזכויות אדם. לפי פלג היו בידיו מסמכים המראים כי יונתן אוריך וישראל איינהורן עיצבו אסטרטגיה שמטרתה לקדם את המסר לפיו קטר אינה מדינה מממנת טרור, אלא מדינה שמשתפת פעולה עם מדינות שונות ומשקיעה משאבים לקידום שלום ויציבות באזורים מוכי סכסוך. אוריך הכחיש את הדברים.

ב־10 בפברואר 2025 חשף עופר חדד ב"חדשות 12" כי בתקופת כהונתו כדובר צבאי בלשכת ראש הממשלה, העוסק אלי פלדשטיין על ידי חברה בין לאומית במימון קטר, במטרה לשפר את תדמית קטאר ביחס למשא ומתן עם חמאס על השבת החטופים., בו בזמן, ראש הממשלה נתניהו ביקר את קטר בפומבי, וטען כי היא "משרתת את חמאס". לפי חדד, ההתקשרות בין פלדשטיין לבין החברה הסתיימה עם התפוצצות פרשת המסמכים המסווגים. עורכי הדין של פלדשטיין הכיחשו את הדברים, דובר ראש הממשלה טען "לא שמענו על זה".

ב-13 בפברואר 2025, דיווח העיתונאי כאן 11, רועי ינובסקי כי בידיו מסמכים נוספים של חברת פרספשן המפרטים מסרים על קטאר - לפי מסרים אלה קטאר מקדמת שלום, היא מקדמת קיימות והמונדיאל יהיה "ירוק", וכן כי מדובר באורע מרגש לאחר הקורונה. המסמכים גם מפרטים מסרים עבור קהילות יהודיות כמו הזמנה בעברית ליהודים וישראלים לבקר בקטאר, הזמנת עיתונאים ישראלים לקטאר ושקילה של שיתוף פעולה עם חב"ד בהקמת בית כנסת בקטאר. לא ידוע אם המלצות הקמפיין יושמו או אם הוא יצא לפועל. אוריך המשיך להכחיש כי הועסק על ידי קטאר.

 מעצרים וחקירות 
ב־31 במרץ 2025 נעצרו פלדשטיין ואוריך על ידי חוקרי יחידת להב 433 בחשד למגע עם סוכן זר, שוחד, הפרת אמונים ועבירות מס, ומעצרם הוארך לאחר שהובאו בפני שופט. באותו היום נחשף דבר קיומה של קבוצת וואטסאפ ייעודית שריכזה את הפעילות מול הלוביסט ג'יי פוטליק וכללה את גיל בירגר, דוד סאיג, אלי פלדשטיין ושרוליק איינהורן, שותפו של יונתן אוריך. התשתית הראייתית שהתגבשה נגד אוריך מתבססת על כספים שהועברו אליו מקטר וכן על הטענה כי העברת מסרים בשם קטר, תוך הצגת מצג שווא של גורם מדיני בכיר בלשכת ראש הממשלה, מהווה לכאורה עבירה ביטחונית. אף על פי שנאסר על אוריך ליצור קשר עם נתניהו ואנשי לשכתו, פורסם כי הוא המשיך לייעץ לראש הממשלה. בנוסף, עולה חשד לשיבוש חקירה מצד אוריך, לאחר שאיפס את הגדרות היצרן במכשיר הטלפון שלו ומחק מידע רלוונטי לחקירה, לאחר מעצרו של פלדשטיין במסגרת פרשת הדלפת המסמכים המסווגים לעיתון בילד.

איינהורן, השוהה בסרביה, סירב לשוב לחקירה בישראל. לבסוף נערך לו נערך חיקור דין בבלגרד בין ה-22 ל-24 ביולי 2025 על ידי רשויות האכיפה הסרביות, ובנוכחות חוקרים ופרקליטים מישראל. זאת לאחר שניסה לשנות רטרואקטיבית את תאריך התאגדות החברה הסרבית בבעלותו מאפריל 2024 לפברואר 2025. לאחר החקירה פורסם כי איינהורן חשוד בקבלת שוחד ובמתן שוחד. על פרטי חקירתו, הנוגעים לחשדות לשוחד ולסיוע שהעניק לישראל בעסקאות נשק ותיווך מול שלטונות סרביה, הוטל צו איסור פרסום על ידי התובע הסרבי, מטעמי ביטחון לאומי. במקביל, חקירתו של ג'יי פוטליק אשר עוכבה מספר פעמים בטענות ביורוקרטיות, סוּכלה לבסוף על ידי משרד המשפטים האמריקאי במה שנמסר כ"הוראה מגבוה". היעדרותו של פוטליק מחדרי החקירות הוגדרה כמגבלה משמעותית בהשלמת התמונה הראייתית בתיק. לאור זאת באוגוסט 2025 משטרת ישראל הוציאה צו מעצר נגדו, למקרה שיגיע לישראל.

במרץ 2025 מסר ראש הממשלה נתניהו עדות בפרשה, בה טען כי לא ידע שיועצו פועל עבור קטר, והוסיף כי "קטר אינה מדינת אויב". הוא הוסיף כי פלדשטיין מקבל את שכרו מלשכת ראש הממשלה, וכי אין פסול בכך שאדם פרטי יעבוד עם קטר. עמדה זו עמדה בסתירה לעדות בשבועה שנתן בעבר בנוגע לניר חפץ, דוברו האישי לשעבר, אז טען כי עצם שאיפתו לייעץ במקביל גם לחברת "בזק" היא "שערורייה שהייתה מביאה לסילוקו". כמו כן, בכירי לשכה ומערכת הביטחון, בהם צורי סיסו ואלון חליווה, מסרו עדות פתוחה בנוגע להעסקתם של פלדשטיין ואוריך ללא סיווג ביטחוני, ובחשד למחיקת תיעודים המעידים על עבודתם בלשכה. פלדשטיין העיד על פגישה לילית בחניון הקריה עם ראש הסגל צחי ברוורמן, שהציע לו לכאורה "להשתיק" את חקירת צה"ל בעניין דליפת המידע. את אוריך, איינהורן ונתניהו מייצג עו"ד עמית חדד, ואת פלדשטיין מייצג עו"ד עודד סבוראי.

באוקטובר 2025 פורסם כי בחקירתו בשב"כ מסר פלדשטיין כי ימים ספורים לפני מעצרו זומן לפגישה לילית בחניון התת-קרקעי של הקריה בתל אביב, עם בכיר בלשכת ראש הממשלה. לפי עדותו, הבכיר שאל אותו אם שמע על בדיקה שנפתחה במחלקת ביטחון המידע בצה"ל בחשד לדליפת מידע, הראה לו דף עם רשימת חשודים, והעביר לו מסר שלפיו הוא יכול "להשתיק את הסיפור הזה". פלדשטיין סירב במהלך החקירה לחשוף את זהות הבכיר, אך תיאר בפני החוקרים את האווירה בלשכת ראש הממשלה כ"מכונת רעל", וטען שאוספים שם חומרים על אנשים. בראיון עם פלדשטיין שפורסם ב-22 בדצמבר, הוא מציין כי מדובר בצחי ברוורמן, ראש הסגל של נתניהו. לפי השופט מזרחי, פרטים מהחקירה פורסמו תוך הפרת צו איסור הפרסום, דבר שפגע בחקירה התקינה ויש חשש שאף שיבש את החקירה. ההליכים המשפטיים לוו במתיחות בין השופט מנחם מזרחי, שהרבה לבקר את המשטרה ולשחרר חשודים, לבין ערכאות הערעור שהפכו את החלטותיו ברוב המקרים, תוך ביקורת על פסיקותיו.

במהלך החקירה מנכ"ל הליכוד צורי סיסו וסמנכ"ל הביטחון במשרד ראש הממשלה אלון חליווה, נדרשו למסור עדות במטרה להבהיר כיצד הועסקו פלדשטיין, אוריך ואיינהורן בלשכה ללא סיווג ביטחוני מתאים. במקביל, התחזק החשד כי נמחקו באופן יזום תיעודים חזותיים וסרטונים ממערכות הלשכה, אשר היו עשויים להוכיח כי פלדשטיין סיפק שירותים ללשכה ולבסס את הזיקה בינו לבינה, בניגוד לטענות על היעדר העסקה ישירה. לשם בירור סוגיה זו גבו החוקרים עדויות גם משתי עובדות בלשכה. נבדק גם הקשר בין הלוביסט הקטרי ג'יי פוטליק לצמרת המל"ל, כאשר ממלא מקום ראש המל"ל גיל רייך, נחקר אודות פגישה בה ניסה פוטליק לשכנעו כי קטר היא "מתווכת הוגנת", טענה שרייך דחה על הסף תוך הבהרה כי קטר אינה הפתרון לסוגיה.

מעגל החקריה התרחב גם לאנשי עסקים כגון גיל בירגר ודוד סאיג שנחקרו באזהרה. העיתונאים שירית אביטן כהן, סולימאן מסוודה וניר דבורי שמסרו עדות פתוחה, ולצביקה קליין, שנחקר באזהרה ואף הושם במעצר בית

בצד הנוגע למערכת הביטחון ולדרג המדיני-ביטחוני, נחשפו ליקויים וניגודי עניינים בהתנהלותם של בכירים לשעבר ובהווה מול גורמים קטריים. בכיר לשעבר במוסד נחקר באזהרה לאחר שהתברר כי השתתף בהתייעצויות רגישות בנושא החטופים, הן כנציג רשמי והן כיועץ, בעודו מסתיר מחברי צוות המשא ומתן את קשריו העסקיים עם קטר ואת הכספים שקיבל ממנה. בנוסף, האלוף במיל' יואב (פולי) מרדכי נחקר באזהרה בחשד שחברה בבעלותו העבירה מאות אלפי שקלים לאוריך בתמורה להפצת מסרים קטריים. במקביל, היה מרדכי סגן מפקדת החטופים תחת ניצן אלון, והחשיפה הביאה להשעייתו הזמנית, עד שהוחזר בספטמבר 2025 בעקבות בקשת האלוף ניצן אלון, שאף מסר עדות פתוחה.

בפן הטכני והעסקי של חקירת הפרשה, כלל בדיקה מסועפת מול חברת הסייבר "קויוס" ומול אנשי עסקים פרטיים ששימשו צינור לפעילות. חוקרי השב"כ והמשטרה פשטו על משרדי קויוס, החרימו מחשבים וחקרו עובדים בחשד למגע עם סוכן זר, תוך הוצאת צווי הרחקה בין המעורבים בחברה לבין חשודים אחרים כאוריך. במקביל, נחקרו אנשי העסקים גיל בירגר ודוד סאיג בחשד לעבירות שוחד, הלבנת הון ומגע עם סוכן זר על רקע קשריהם עם פוטליק ועסקיהם בקטר. בטלפון של סאיג, שנפתח לחוקרים, נמצאו תכתובות שקשרו אותו לפלדשטיין.

לצד אלו נגבתה עדות מאריאל שפיר ששפכה אור נוסף הן על פרשה זו והן על פרשת המסמכים ב"בילד". באוגוסט 2025 מסר ראש האופוזיציה יאיר לפיד עדות פתוחה בפרשה. העדות עסקה בפגישה שקיים ג'יי פוטליק עם לפיד בה ביקש ממנו לקדם את האינטרסים של קטר על פני מצרים בקשר לניהול המשא ומתן לשחרור החטופים. לפיד לא הפך לחשוד בפרשה משום שדחה את בקשתו של פוטליק. גם שר האנרגיה אלי כהן מסר עדות פתוחה בפרשה, במהלכה נשאל ביחס לבקשה של פוטליק, בתיווך אריאל שפיר, להיפגש עימו.

באמצע נובמבר 2025 הודיעה המשטרה לבית המשפט כי חקירת פרשת "קטאר-גייט" נגמרה, וכי בעוד 60 יום יועבר תיק החקירה אל הפרקליטות להחלטה על העמדה לדין. אחת הסיבות לעיכובים הרבים בהתקדמות החקירה הייתה שג'יי פוטליק טרם נחקר. בעקבות החקירה המתמשכת של אוריך, נאסר עליו עד אז לחזור ולעבוד לצד נתניהו או מפלגת הליכוד. בסוף 2025, דחה בית המשפט המחוזי בלוד את ערר המשטרה נגד אוריך, והחליט לאפשר לו לחזור לעבודתו בליכוד אך יותר לו ליצור קשר רק עם מנכ״ל המפלגה, דוד שרן, ולא עם נתניהו ואנשי לשכתו.

ב-4 בינואר 2026 הודיעה המשטרה כי סיימה את החקירה והעבירה את חומריה לפרקליטות המדינה לשם החלטה האם יוגש כתב אישום. אוריך חשוד במגע עם סוכן חוץ, קבלת שוחד, הלבנת הון ומרמה והפרת אמונים; הפרקליטות צפויה לבחון את החומרים ולבקש השלמות חקירה. המשטרה ביקשה גם להאריך ב־60 יום את הרחקתו של יונתן אוריך מלשכת ראש הממשלה.

 ממצאים נוספים 
החקירה העלתה ממצאים נוספים. בספטמבר עלה חשד נגד אוריך בגין לבישת מדים ללא הרשאה, עבירה לפי חוק השיפוט הצבאי. בנובמבר נחשף כי ב-28 באוקטובר 2024, יממה וחצי לאחר מעצר פלדשטיין, אוריך מחק את כל המידע ממכשיר הטלפון שלו ואיפס אותו להגדרות יצרן, תוך חשש לשיבוש מהלכי משפט. בדצמבר פורסם תיעוד של פלדשטיין מסתובב בקריה לצד נתניהו ומפקד חיל האוויר, כשלושה חודשים לפני מעצרו.

פרסום פרטים נוספים
בדצמבר 2025 שודר בתוכנית "יהיה טוב" בכאן 11 ראיון נרחב שערך עמרי אסנהיים עם אלי פלדשטיין, ובו תיאר האחרון את תקופת עבודתו בלשכת ראש הממשלה החל מ-11 באוקטובר 2023 ועד למעצרו. פלדשטיין פירט בראיון את המשימות שהוטלו עליו, וטען כי נתניהו הנחה אותו לפעול למיסגור מחדש של השיח הציבורי סביב שאלת האחריות למחדל טבח שבעה באוקטובר, במטרה להפחית את הלחץ הציבורי על ראש הממשלה. בהתייחס לפרשת הדלפת המסמכים המסווגים לעיתון "בילד", טען פלדשטיין כי פעל בידיעתם ובאישורם של גורמים בכירים בלשכה, ובהם יונתן אוריך. הוא תיאר את חלקו בקידום הקו הפרו-קטרי ככזה שהיה כפוף להחלטות הדרג המדיני, תוך רמיזה למאבקי כוח פנימיים בין הלשכה למערכת הביטחון. פלדשטיין אף שיתף בתחושת ההפקרה שחש מצד אנשי הלשכה לאחר שניסה לגונן עליהם, וסיפר על עימות חריף בחדר החקירות עם אוריך, שבו האשימו כי הופקר להתמודד לבדו עם ההשלכות המשפטיות. פלדשטיין מציג את ההדלפה כמהלך הסברתי־אסטרטגי לגיטימי שנועד לתמוך במדיניות הממשלה בזמן מלחמה, בעוד כתב האישום רואה בה פעולה פלילית של שימוש לרעה במידע מודיעיני רגיש, תוך עקיפת הצנזורה ופגיעה אפשרית בביטחון המדינה.

במקביל לראיון, חשף העיתונאי אבישי גרינצייג ב-i24NEWS תכתובות וואטסאפ ופרטי תדרוכים שהכין פלדשטיין בהתייעצות עם ישראל איינהורן, אשר נועדו להשפיע על סיקור חלקה של קטר בעסקת החטופים. מהחשיפה עולה כי פלדשטיין הפעיל "שיטה" סדורה של החדרת מסרים לתקשורת הישראלית, שכללה האדרת התפקיד של קטר כמתווכת, והצגת מצרים באור שלילי. מסרים אלו פורסמו באמצעי תקשורת שונים מפי "בכירים בסביבת נתניהו", ללא זיהוי רשמי של הלשכה. גרינצייג ציין כי ניר דבורי ונועם אמיר פרסמו את המידע ללא בדיקת אמינות מספקת, בעוד שירית אביטן כהן סירבה לשתף עמו פעולה לאחר שמצאה כי התכנים אינם מהימנים. לטענת גרינצייג מהתגובות של אוריך ואיינהורן ניכר שהם מודעים לאופי פעולותיו של פלדשטיין ואף משבחים אותן. ממצא נוסף שהציג גרינצייג הוא דרישות תשלום שהעביר פלדשטיין למשרד ראש הממשלה, ותכתובת שבה הוא מלין על כך שהכסף לא הועבר.

 תגובות לפרשה 
ממוזער|מיצג המחאה "#קטרגייט" בצורת קטר רכבת
ממוזער|מיצג מחאה בקריאה לחקירת פרשת קטרגייט, שער בגין, תל אביב
לנוכח הפרסומים דרשו ראש האופוזיציה, יאיר לפיד, ויו"ר מפלגת הדמוקרטים, יאיר גולן, לפתוח בחקירה כנגד ראש הממשלה נתניהו ואנשי לשכתו בגין עבירות ביטחוניות. על פי גולן הן עלולות להגיע עד כדי בגידה במדינה. בתגובה טענה מפלגת הליכוד כי גולן מתיר את דמם של ראש הממשלה ואנשיו, וכי הפרסומים הם "פייק ניוז מוחלט".

בכירים לשעבר במערכת הביטחון הישראלית פרסמו מכתב המגולל את פרטי הפרשה ומציב דרישה לחקירת נתניהו ויועציו באשמת בגידה. במכתב נכתב כי הפרשה עשויה להוות סכנה ממשית לביטחון הלאומי. בין החתומים על המכתב ראש הממשלה והרמטכ"ל לשעבר אהוד ברק, שבעה אלופים במילואים, והמשנה לשעבר לראש השב"כ אריה פלמן. לפי אילן שגב, לשעבר בכיר בשב"כ, הקטרים קבעו את לשכת ראש הממשלה כיעד לגיוס סוכנים, ושהיועצים שנחקרו הם למעשה סוכנים קטריים.

ב-27 באפריל 2025 התייחס ראש ממשלת קטר, מוחמד בן עבד א-רחמן בן ג'אסם אאל ת'אני, לפרשה והכחיש מעורבות קטרית בפרשה, בטענה כי "בניגוד לתעמולה המתפרסמת בישראל, אין פרשה, וה'גייט' היחיד שאנו בקטר מכירים היא פרשת ווטרגייט", והטיל אחריות ל"אי-ההבנות" על חברה אמריקאית קבלנית ששכרה הממשלה הקטרית "למלחמה נגד הקמפיין בישראל נגד קטר ולמען דיאלוג עם משפחות החטופים", וכי "מעולם לא חיפשו הקטרים להכפיש את מצרים, אחיהם לדת האסלאם".

ב-22 בדצמבר 2025 אמר ראש הממשלה לשעבר נפתלי בנט כי לשכת נתניהו בגדה במדינה למען בצע כסף, כי זו הבגידה החמורה בתולדות ישראל וכי הדבר מחייב את נתניהו להתפטר מייד.

בינואר 2026 פרסמו ראשי מערכת הביטחון לשעבר, בהם רמטכ"לים, מפכ"לים, ראשי שב"כ, ראשי מוסד וראשי אמ"ן סרטון ובו קראו לרמטכ"ל אייל זמיר ולראש השב"כ דוד זיני להקים צוות חקירה ייעודי לחקירת הפרשה.

 פיטורי ראש שב"כ 

ב-16 במרץ הודיע ראש הממשלה נתניהו לראש שב"כ, רונן בר, על פיטוריו, מה שנתפס כניסיון לעצור את החקירה בעניין קטר, בין היתר על ידי ראש האופוזיציה יאיר לפיד ורוני אלשיך, לשעבר סגן ראש השב"כ ומפכ"ל המשטרה. מנגד, נתניהו הכחיש וטען שתכנן לפטר את בר לאחר קבלת תחקירי השירות לאירועי טבח שבעה באוקטובר, וב־1 בפברואר אף דרש להקדים את פרסומם.

ב-21 באפריל הגיש רונן בר תצהיר לבג"ץ בו התייחס גם לקשר בין החקירות הפליליות של גניבת המסמכים הסודיים מצה"ל וחקירת פרשה זו לבין ההודעה על פיטוריו.

ב-28 באפריל 2025 הודיע רונן בר כי יסיים את תפקידו ב-15 ביוני. בעקבות הודעתו של בר החליטה הממשלה על ביטול פיטוריו, ופנתה לבג"ץ בבקשה לדחות את העתירות, בנימוק שהפכו לתאורטיות, משום שהסעד שהתבקש על ידי העותרים אינו נדרש עוד. בפסק הדין דחה בג"ץ ברוב של 2 מול 1 את טענת הסף על התייתרות העתירות. בנוסף, נקבע ש"לתוצאות החקירות עלולות להיות השפעה על אינטרסים אישיים של ראש הממשלה" ושבמצב זה "הטענה בדבר חשש מפני שימוש לרעה בסמכות לסיים את כהונת ראש השב"כ לצורך השפעה על מהלכי החקירות, אינה טענה בעלמא, כך שקיים פוטנציאל של ממש לקיומו של ניגוד עניינים בין האינטרס האישי של ראש הממשלה ובין תפקידו הציבורי".

ב-21 במאי 2025 קבע בג"ץ כי ראש הממשלה נתניהו פעל בניגוד עניינים בשל חקירות מקורביו במסגרת פרשת קטרגייט. עם זאת נקבע כי "בנסיבות העניין, מתייתר הצורך במתן סעד מעשי".בג"ץ 54321/25 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואחרים נ' ממשלת ישראל ואחרים, ניתן ב־21 במאי 2025; לאחר פסיקת בג"ץ הבהירה היועצת המשפטית לממשלה שראש הממשלה פעל במצב של ניגוד עניינים וכי עליו להימנע מכל פעולה הנוגעת למינוי ראש שב"כ חדש, עד לגיבוש הנחיות משפטיות שיבטיחו את תקינות ההליך. למרות הבהרת היועמ"שית, כבר באותו השבוע הודיע ראש הממשלה נתניהו על כוונתו למנות את האלוף דוד זיני לראש השב"כ.

ב-18 במאי 2025 פנה נתניהו ישירות לבג"ץ בבקשה דחופה לפרסם את שמו של האלוף דוד זיני כמועמד לתפקיד ראש השירות להערות הציבור, וטען כי 'מינוי ראש שב"כ קבוע באופן מיידי הוא אינטרס ביטחוני ראשון במעלה'. ב-24 במאי 2025 הגישה היועמ"שית גלי בהרב-מיארה תגובה נוספת לבג"ץ, בה חזרה על עמדתה כי נתניהו מצוי בניגוד עניינים מהותי ואינו יכול לעסוק במינוי ראש שב"כ. היא הדגישה כי ניגוד העניינים נוגע גם לחשש מהתנהלותו של נתניהו מול רונן בר בכל הנוגע לעדותו במשפט הפלילי המתנהל נגדו, וכי סוגיית העדות 'עודנה עומדת על הפרק בימים אלו, ואולי אף ביתר שאת'. ב-13 ביולי נפסק, בעקבות פשרה שהושגה, שב-11 בספטמבר יוכל נתניהו להציג את מועמדו לראשות השב"כ, בהנחה שבתקופה זו תסתיים מעורבות השב"כ בחקירת "קטרגייט". בנוסף נפסק כי ראש השב"כ שימונה לא יעסוק, במישרין או בעקיפין, בחקירת הפרשות המכונות 'קטרגייט' ו'בילד', עד שהנושא ייבחן ויוסדר על ידי הייעוץ המשפטי לממשלה, במסגרת הסדר ניגוד עניינים כמקובל".

לאחר מינויו של דוד זיני לראש השב"כ הופסקה חקירתם של עוזרי נתניהו בלשכה, ולא הוגשו כתבי אישום בנושא הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר, אם כי חקירתם נמשכה בנושאים אחרים, בהם הטרדת העד שלמה פילבר ופרשת הדלפת המסמכים המסווגים לעיתון בילד.

 ראו גם 
 תמיכת קטר בחמאס
 יחסי ישראל–קטר
 טרור בחסות קטר
 פרשת הדלפת המסמכים המסווגים לעיתון בילד
 מבצע השפעה
 פרשת השחיתות הקטרית בפרלמנט האירופי
 פרויקט רייבן
 עלי א-ד'וואדי

 קישורים חיצוניים 

 סיקור פרשת קטר-נתניהו, באתר העין השביעית





 אורן פרסיקו, בר פלג ועומר בן יעקב, מאחורי הקלעים של פרשת קטארגייט: כך נחשף הקשר הקטארי ללשכת נתניהו, כנס העיתונות העצמאית




 (2025, April 15). Binyamin Netanyahu’s other war. The Economist


 "התקשורת לא מציגה את הפרשה בצורה נכונה" - ספיישל קטרגייט, אורי תובל בפודקאסט "תלם", 19 באוקטובר 2025


 אורי תובל (מגזין תלם), היכן האחריות של נתניהו בפרשת קטארגייט?, 29 בדצמבר 2025

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:בנימין נתניהו: תיקים ופרשות
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:יחסי ישראל–קטר
קטגוריה:פרשת הדלפת המסמכים המסווגים לעיתון בילד
קטגוריה:2025 בישראל