בית הקברות היהודי בדמשק

בית הקברות היהודי בדמשק הוא בית הקברות של יהדות דמשק שבסוריה.

 היסטוריה 
יהודים מדמשק וסביבתה נקברו בבית הקברות במשך מאות רבות של שנים ("קברים בני קרוב לאלף שנה ויש אומרים אפילו יותר"אליהו חסון, ציוני דרך בתולדות קהילת יהודי דמשק, מכאן ומשם 24 (ערב ר"ה תשע"ז) עמ' 8.), והידוע שבהם הוא רבי חיים ויטאל, שנקבר במקום עם פטירתו בל' ניסן ה'ש"ף (1620).כמה תמונות של המצבה שעל הקבר מופיעות בכתבתו של אסף גיבור: בלעדי: תיעוד מיוחד של בית הקברות היהודי בדמשק, פורסמה במקור ראשון. יש הטוענים שנקבר שם על מנת לבטל את כוחה הרוחני של כנסייה סמוכה, שאכן אינה קיימת היום. בית הקברות כלל חלקת רבנים המכונה "מדרש" או "בית מדרש",ר' אברהם אסא, דמשק וחכמיה, בת ים תשע"ג, בערכים דלהלן ובמקומות נוספים. או "רבים",יוסף קלש, מדמשק לירושלים, עמ' 68. ובה נקברו, בין היתר: ר' יאשיהו בן יוסף פינטו (נפטר בשנת ת"ח-1648), הרב עזרא הכהן מסלתון טראב (תר"פ-1920),דמשק וחכמיה, עמ' 95. רבי יעקב הררי אלנעם (תרצ"ז-1937)דמשק וחכמיה, עמ' 86. והרב נסים נדבו הכהן (תשל"ב-1972). יש מי שכתב שגם ר' ישראל נג'ארה נקבר בדמשק,לוח ארץ ישראל (לונץ), טז, עמ' 92; מדמשק לירושלים, עמ' 11. אך נראה שמדובר בהחלפה עם חכם אחר ממשפחת נג'ארה שנקבר שם.במקורות אחרים לא מוזכרת קבורתו של ר' ישראל נג'ארה בדמשק, ואדרבה, מוזכרת קבורתו בבית הקברות היהודי בעזה (מקורות לכך הוזכרו בדיון בפורום אוצר החכמה).

בית הקברות חולק לחלקות נפרדות למוסתערבים ולספרדים,לאה בורנשטיין מקובצקי, ההנהגה של הקהילה היהודית במזרח הקרוב משלהי המאה הט"ו ועד סוף המאה הי"ח, עבודת ד"ר, בר-אילן תשל"ח, עמ' 453. בעניין זה, ראו גם: מאיר בניהו, דרושיו שלרבי יוסף בן מאיר גארסון, מיכאל ז (תשמ"ב) עמ' קח-קט. וכנראה כלל גם חלקה קראית.אפריים ניימרק, מסע בארץ הקדם, עמ' נ. אמנם מכתבתו של יענקי פרבר: עצוב: הרובע היהודי של דמשק מתרוקן מתושביו האחרונים, באתר חדרי חדרים, משתמש שבית העלמין הקראי שכן במקום אחר ("בית העלמין הקראי ממוקם באזור 'באב שרקי' בצד המזרחי של דמשק, אך הוא נעלם בימינו. בינתיים, בית הקברות השני ממוקם על כביש ליד שדה התעופה").

בשנים תרע"ז–תרע"ח (1917–1918), נקברו בבית הקברות שמונה יהודיים שנתפסו על ידי השלטונות העות'מאניים באשמת עריקות מהצבא העות'מאני, והוגלו לדמשק ונפטרו בה.

עם הקמתו של נמל התעופה הבין-לאומי דמשק, בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20, החריבו השלטונות הסוריים חלק גדול מבית הקברות לצורך סלילת כביש בין דמשק לנמל התעופה.עיתון שערים, כ"ט תשרי תשל"ב (זמין כאן). בעקבות הקטנת שטח בית הקברות, נוצר בו דוחק רב, עד כדי כך שתוארה קבורה של נפטרים על גבי מצבות של נפטרים אחרים.דוד סיטון, קהלות יהודי ספרד והמזרח בעולם בימינו, עמ' 43.

 קבר רבי חיים ויטאל 
יש הטוענים כי הרב חיים פינטו, רב הערים קריית מלאכי ואשדוד, העלה בחשאי את עצמותיו של ר' חיים ויטאל לישראל, וקיים לו קבורה משנית בקריית מלאכי, לצד צדיקים נוספים שנקברו שם, ויש המכנים את המקום "אוהל ארבעת הצדיקים". הרב פינטו עצמו לא אמר זאת במפורש, ויש המערערים על כך.תיאור חלקי של הפרשה מובא בקונטרס 'בית צדיקים יעמוד' (ט) - זמין לקריאה באוצר החכמה (העניין מוזכר גם בגליונות נוספים של 'בית צדיקים יעמוד'). בשנים האחרונות נעשה הקבר בקריית מלאכי מקום עלייה לרגל,בין פוקדיו נמנה הרב משה שטרנבוך, שצולם בביקור במקום. ונערכת בו הילולה ביום פטירת ר' חיים ויטאל בהשתתפות הרב פינטו.404 שנה לפטירתו של הרב חיים ויטאל, כתבה באתר אנג'לס - חדשות קריית מלאכי והסביבה, 9.5.2024 (א' באייר תשפ"ד - יום לאחר תאריך פטירת ר' חיים ויטאל).

באפריל 2025 אלמונים פרצו לבית הקברות היהודי בדמשק, שברו את השער הראשי וחדרו למתחם הקבר, וחפרו בור סמוך לקבר בניסיון למצוא שרידים. הקהילה היהודית בדמשק עדכנה את השלטונות, שהבטיחו לחקור את האירוע. איחוד הרבנים במדינות האסלאם גינה את חילול הקבר והביע חשש כי מדובר בניסיון להעביר את עצמות ויטאל לישראל.

הערות שוליים

קטגוריה:דמשק: היסטוריה
קטגוריה:אסיה: בתי קברות יהודיים
קטגוריה:יהדות סוריה
קטגוריה:דמשק: מבנים
קטגוריה:קריית מלאכי: מבנים