יהודה אזנקוט

הרב יהודה אזנקוט (סביב ה'תר"ל, 1870 – כ"ב בתשרי ה'תש"ד, 21 באוקטובר 1943) היה אב בית הדין, ראש הישיבה ורבה הראשי של טנג'יר שבמרוקו הספרדית במחצית הראשונה של המאה העשרים. היה גם כרוניקאי וכתב עיתונאי.
 קורותיו 
נולד לאביו ר' משה. התייתם בגיל צעיר, ונשען על אחיו ר' יעקב.כך כתב על עצמו ב⁨⁨עיתון 'רוח הזמן' (קרקוב)⁩, 15 נובמבר 1890: https://www.nli.org.il/he/newspapers/hazmankrakow/1890/11/15/01/article/8/?srpos=1&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI-אזאנקוט-------------1⁩⁩ גדל בטנג'יר ולמד בישיבת 'יגדיל תורה' בעיר, וכן למד אצל הרב מרדכי בן ג'ו. בכסלו תרנ"ב הגיע לטיטואן, ושם נשא לאשה את עאלייה למשפחת כהן-אלחדאד.ראו כתובה בכתב יד באתר בידספירט: https://il.bidspirit.com/ui/lotPage/taj-art/source/search/auction/15983/lot/17508/כתובת-הגאון-הגדול-רבי-יהודה-אזנקוט?lang=he

מדובר ברבי יהודה, מכיוון שחתימת החתן מסולסלת - חתימה המאפיינת תלמידי חכמים. כמו כן סדר היחס שבכתובה תואם את השמות של ילדיו ונכדיו.  ככל הנראה כעבור זמן קצר חזר לטנג'יר. לפרנסתו עבד בעיבוד מתכות. נכון לשנת תר"ס, שימש יחד עם רבי יהודה בן שימול כסופר בית הדין.ראו שו"ת רבי מרדכי בן ג'ו סו"ס יח. בשנת תרע"ז, לאחר פטירת רבי מרדכי, התמנה רבי יהודה בן שימול לאב בית הדין ורבי יהודה אזנקוט שימש כדיין שני. בשנת תרפ"ו הצטרף אליהם רבי יעקב משה טולידאנו לתקופה קצרה.אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו חלק ג עמ' 1323. ראו גם:  לאחר פטירת הרב בן שימול בחשון תרח"ץ, כיהן כאב בית הדין ורבה של טנג'יר.מכתב רח"ד סירירו (שו"ת רח"ד סירירו סימן לג) משנת תש"ב: "והוצרכנו לכתבו לרב העיר כמוהר"ר יהודה אזאנגוט [צ"ל: אזאנקוט] הי"ו לשלוח על הבעל לגדל פרע למגורשתו כפי הדין". התכתב בהלכה עם רבי דוד צבאח רבה של רבאט.ראו 'שושנים לדוד' צבאח, דיני הגט סימן כד.  וכן עמד בקשרים עם רבי אליהו בן אמוזג.

הרב אזנקוט כיהן גם כראש הישיבה בעיר, ונכון לשנת תרע"ד, לימד הלכה מידי לילה בישיבת 'אצאייג' (נקרא גם 'בית יהודה' ששם גם התפלל)ראו: מגן אבות אורח חיים עמ' תפד.  ומתלמידיו נמנו רבי יעקב עובדיהראו הקדמה לספר אוצרות הפוסקים הלכות שחיטה [מאת רבי יעקב עובדיה. הקדמת בן המחבר].  ורבי אברהם עסור רבה של ליסבון.ראו: תור הזהב 129 עמ' ט. רבי שמואל אדרעי כתב פיוט לכבוד רבי יהודה.ראו בספר 'בני מלכים' עמ' 48. וכן ראו באתר הספרייה הלאומית: https://www.nli.org.il/ar/sheets/NNL_EPHEMERA990025184030205171/NLI#$FL12307649 פעל ותרם להדפסת ספרי קודש של חכמי המערב.ראו למשל בסוף ספר 'יש מאין' לרבי אליהו ילוז. 

בשנים ה'תרמ"ח-ה'תרנ"א, רבי יהודה פרסם בעיתונות היהודית-אירופאית מספר כתבות, בין השאר תיאר את מצבן העגום של קהילות יהודי מרוקו, בכדי להיטיב את המצב על ידי עזרה מגורמי חוץ;ראו: י. שטרית, מודעות חדשה לאנומליות וללשון : ניצניה של תנועת השכלה עברית במרוקו בסוף המאה הי"ט, הערה 15. וכן ביקר את התנהגות הערבים בימי חגיהם, וטען שהם נוהגים בשפל מוסרי.ראו עיתון '⁨⁨רוח הזמן' (קרקוב)⁩, 22 נובמבר 1890⁩: https://www.nli.org.il/he/newspapers/ruachazmank/1890/11/22/01/article/9/?srpos=3&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI-אזאנקוט-------------1

נפטר בטנג'יר, ונספד בכבוד גדול.ראו כתב יד באתר בידספירט [שם מצוין שההספידו הרב רפאל חיים משה בן נאים. אבל זה לא ייתכן, משום שרבי יהודה האריך ימים אחרי הרב בן נאים. אלא מדובר במספיד עלום שם, שלא נודע מי הוא]: https://il.bidspirit.com/ui/lotPage/tzolmans/source/search/auction/35249/lot/145214/כתב-יד-הרב-הרחמ״ן-רבי-רפאל-חיים?lang=he לאחר פטירתו החליפו הרב מרדכי אנקאווה.ראו: המשפט העברי בקהילות מרוקו עמ' 215.

בנו היה רבי משה אזנקוט שהיה מדייני העיר, וראש הארגון הציוני בעיר.ראו בספר 'בני מלכים' עמ' 48.

 חיבוריו 
 פסקי דין - בכתבי יד באוסף פרטי, ומקצתם נדפסו בספרי חכמי דורו.
 לקוטים וחדושים - כתב יד באוסף פרטי.

 הערות שוליים 

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:רבנים ראשיים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1943