ברכת האורח

ברכת האורח היא תוספת ייחודית בברכת המזון, הנאמרת על ידי אורח כדי להודות ולברך את המארח על הכנסת האורחים והסעודה שסיפק. ברכה זו מופיעה לאחר הברכה הרביעית בברכת המזון - ברכת הטוב והמטיב. לגבי מקום אמירתה המדויק ישנן דעות שונות.

 מקור הברכה ונוסחה 
ברכת האורח מוזכרת בתלמוד בבלי, במסכת ברכות, בביאור דברי רבי יוחנן, שהאורח הוא זה שיברך את ברכת המזון כדי שיברך את בעל הבית. בראשונים הובא בשם התוספתא שברכה זו נלמדת מהמילה 'את' שבפסוק 'ואכלת ושבעת וברכת את ה' אלוקיך', ממנו למדו חז"ל את חיוב ברכת המזון.

בתלמוד מבוא גם הנוסח אותו אומר האורח. חלק מהנוסח נאמר על ידי רבי - כינויו של רבי יהודה הנשיא:

 תוכן הברכה 
ממוזער|427x427 פיקסלים|נוסח ברכת האורח בסידור בעברית ובמראטהי בתרגום יוסף יחזקל רג'פורקר, יצא לאור בשנת 1889
תחליתה של הברכה עוסקת בדברים רוחניים יותר, שלא יהיה מכשול לבעל הבית בעולם הזה ובעולם הבא, אך בהמשך נזכר גם ברכה בעניינים חומריים, שיצליח בעל הבית בעסקיו, ושיהיו קרובים לעיר, ולא יהיה לשטן שליטה על נכסיו. בסיום הברכה היא חוזרת לעסוק בעניינים רוחניים, שלא יבוא בעל הבית ידי הרהור חטא ועבירה.

קרובים לעיר: בעניין המעלה בנכסים קרובים לעיר, כתב ברש"י בכדי שיוכל לפקח על נכסיו ולפעול בהם כפי הנדרש.

שלא יבוש: בטעם במברך האורח של יהיה לבעך הבית בושה, כתבו האחרונים, שהאורח שסמוך על שולחן המארח הרי הוא בוש מלאכול לחם חינם, ולכך מברכו שלא יגיע למצב כזה. אחרים כתבו באופן דומה, שכשם שהאורח ניצל מבושה בחיפוש מאכל עקב בזכות בעל הבית, הרי הוא מברכו כנגד זה ששיזכה אף הוא להינצל מבושה.

 נוסח הברכה 
בעבר, ברבים מנוסחי ברכות המזון שהופיעו בסידורים השונים, הופיע נוסח ברכת אורח שונה לגמרי מהנוסח המופיע בתלמוד: 

ובמשנה ברורה תמה בשם ספר לחם חמודות מדוע אין אומרים את נוסח הברכה כפי שמופיע בתלמוד.

אמנם כיום רבים נוהגים לומר את נוסח התלמוד, והוא נדפס בסידורים רבים. הנוסח של ברכת האורח תלוי בנוסחאות השונות, ספרד אשכנז ועוד, כשבכולם העיקרון המרכזי הוא ברכה למארח על טוב ליבו והכנסת האורחים שלו.

בספר הכלבו כלל את שתי הנוסחאות יחד בברכת האורח, ונראה שגם הקטע 'במרום' היווה חלק מברכת האורח: 

הרמב"ם בספרו משנה תורה, אחר שהביא את תחילתו של הנוסח המוזכר בתלמוד, כתב .

בנוסח תימן ישנם תוספת שונות בברכה: בזמני שמחה נהוג להוסיף הוספות רבות לברכה, ובשאר הזמנים מסתפקים בברכה קצרה יותר. בזמנים רגילים נוסח הברכה הוא:

בזמני שמחה, נאמר בעדות תימן, נוסח ארוך מאד, עם הוספות המותאמות לשמחה.

 פרטי הדין 
בתלמוד אמרו שעקב כך שעל האורח לברך ברכת האורח, ראוי לבעל הבית לכבד את האורח לברך ברכת המזון. לדעת הרא"ש אף אם בעל הבית גדול יותר מהאורח, יש לו ליתן לאורח לברך על מנת שיוכל לברכו. אמנם יש שכתבו שאם יש מי שגדול מהאורח, יש ליתן לו לברך, ורק כאשר כולם שווים יתן לאורח.

כאמור, בתלמוד ובעקבות כך בהלכה, הובא שיש לבעל הבית לכבד את האוחר בזימון ובברכת המזון, שעל ידי כך יברכו האורח. יש שכתבו שהדבר נכון רק לזמן התלמוד ולאחריו, שאחד מברך והשאר יוצאים בברכתו מדין שומע כעונה, אך כיום שכל אדם מברך בעצמו את ברכת המזון, אין צורך לתת לאורח לזמן.

במגן אברהם כתב שהמנהג לתת לאורח לברך הוא רק כאשר מברכים ומזמנים על כוס.

במקרה שישנם כמה אורחים, יכול בעל הבית לתת למי שירצה, אף לקטן שבהם.

אם רצה בעל לוותר על ברכתו של האורח רשאי לכבד מישהו אחר. בביאור הלכה דן האם במקרה כזה חוזר החיוב לכבד לגדול שבסעודה, או שיכול לכבד לכל מי שירצה.

יש שנהגו להוסיף את הברכה קודם אמירת 'במרום ילמדו' וכן הוא בסידורים המודפסים. אמנם בסידור היעב"ץ מופיע לאמר . ויש שכתבו לאומרה מיד אחר שמסיים 'לעולם אל יחסרנו', מאחר שברכת האורח היא חלק מברכת הטוב והמטיב.

 מנהגים שונים 
בקהילות שונות קיימים מנהגים ייחודיים לגבי אמירת ברכת האורח. יש הנוהגים שהאורח אומר את הברכה בקול רם, ויש הנוהגים שהמארח מצטרף לאמירתה. בנוסף, ישנם נוסחים שונים לברכה בהתאם למנהגי העדות.

על פי הנדפס בסידורים, יש לאומר את הברכה לאחר סיום כל בקשות 'הרחמן'. מלשון הרמב"ם דייק באבן האזל שיש להסמיך את הברכה לברכת הטוב והמטיב, מאחר שברכת האורח היא חלק מברכה זו, וכן נהג רבי יצחק זאב סולובייצ'יק, והקפיד שלא יענו אמן לאחר "אל יחסרנו".

אמנם יש שכתבו שאין לשנות מהנדפס בסידורים.

 המארח 
הפוסקים דנו באורח שמשלם על אכילתו האם נחשב אורח לעניין חיוב ברכת האורח. במגן אברהם כתב, שאדם שמשלם על מזונו, אינו נחשב אורח ואינו צריך לברך ברכת האורח. ולפ"ז הוא הדין באוכל במסעדה או בית מלון וכדומה. אמנם בספר מור וקציעה כתב שאף אם עוכל בתשלום נחשב אורח .

 לקריאה נוספת 
 מ' גברא, מחקרים בסידורי תימן, ג, בני ברק תש"ע, עמ' 344-337
 ר"ד צדוק, קונדריס מאמרים, ו, מודיעין עלית תשע"ז, עמ' לה-מ

 קישורים חיצוניים 






 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ברכת המזון