כפר ברוך (יישוב קדום)

כפר ברוך הוא יישוב מהתקופה הביזנטית, שמקובל לזהותו עם הכפר המודרני בני נעים.

היישוב נזכר נזכר אצל הירונימוס בתור אחת מתחנות מסעה של פאולה הקדושה, ושוב בידי קירילוס מסקיתופוליס ככפר שבסמוך אליו הוקם מנזרים בימי אותימיוס (423) ובימי סווריאנוס, תלמידו של סבאס (סביבות 515). 

על פי אפיפניוס מסלמיס, במאה הרביעית היה אזור כפר ברוך כר פורה למינות גנוסטית ומניכאית.

הכותבים בני התקופה הביזנטית כתבו בלטינית וביוונית, ומכנים את הכפר בשמות "Caphar Baricha" ו"Καπαρβαρίχα", בהתאם.

במגילת הנחושת ובאיגרות בר כוכבא, שני מקורות עבריים מתקופה קודמת במקצת, עשוי להופיע שם מקום בשם "הברך". בשני המקומות פיענוחה של המילה אינו ודאי והקריאה "הברך" הוצעה רק בתור אפשרות משנית, אולם אם הקריאה נכונה, ייתכן כי הכוונה היא לאותו כפר.
 שם היישוב 
שם היישוב נשתמר עד סמוך לימינו ביישוב כפר-בריכ, המוכר כיום בשם בני-נעים. אדוארד רובינסון הציע לראשונה את הזיהוי על סמך דמיון משמעות השמות ברוך ונעים, אך לא הזכיר וכנראה לא ידע כי בראשית התקופה הערבית היישוב נקרא השם 'כפר בריכ'. על השם הערבי הקדום עמדו החוקרים שאחריו, כגון גרן , אלט, אבי-יונה, ושוורץ. לגבי משמעות השם, ייתכן שהוא בא משמם של בני השבט הבדואי בני נעים שהתיישבו במקום; אולם אם כך הוא או אם לאו, ייתכן כי השם נמצא גם בזיקה לשם הקדום מבחינת משמעותם. אם אכן יש זיקה כזו הרי היא  דוגמה נוספת לתופעה של השתמרות השם הקדום על דרך התרגום, תופעה שצוינה בדרך כלל בספרות בעיקר בקשר לדן\ תל אל-קאדי, ובסימן שאלה לגבי מולדה\ ח' אל-וטן.יוחנן אהרוני, ארץ ישראל בתקופת המקרא - גאוגרפיה היסטורית (מהדורה מתוקנת בעריכת ישראל אפעל), יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 1987 (תשמ"ז), עמוד 100. צורת השם כפר X אופיינית לתקופה הרומית-ביזנטית (למשל כפר טוב, וכפר ביש) אך לא לפניה, ולפיכך ייתכן ששם היישוב בתקופת המקרא היה שונה, מה גם שבאתר שלפנינו נתקיים כנראה פער בין התקופות.

 הזיהוי 
זיהויו של כפר ברוך מהתקופה הביזנטית באתר שבכפר בני נעים הוא אם כן ודאי, בעקבות השיקולים לעיל והממצא הארכאולוגי המתאים. לאור מערכת השיקולים בזיהוי יישובי ההר וספר המדבר אשר ברשימת ערי יהודה שבספר יהושע ט"ו (קבוצת הערים מספר 7), ולאור מיקום האתר, ייתכן שיש לזהותו גם עם גבעא\ה המקראית שבהר יהודה, למרות שאין זיקה בין השם המקראי לשם הביזנטי.

 הממצא הארכאולוגי 
הכיסוי המאוחר והמודרני של הכפר צפוף במיוחד ומקשה על איתור מדויק והערכת שטח של האתר הקדום ועל מציאת חרסים, וייתכן כי תקופות שלמות חסרות או שייצוגן בממצא חלקי. תחת מגבלות אלה, שטחו המרבי של היישוב הקדום הוערך בהיקף של בערך 15 דונם.אבי עופר, הר-יהודה בתקופת המקרא (עבודת דוקטור), אוניברסיטת ת"א, תשנ"ג (1993), חלק 3, עמ' 29–30 בערך גבעא/ה, 52–53 בערך כפר ברוך. ראשית היישוב בתקופת הב"ק 1 (בערך 8 דונם), ולאחר פער יישובי ניכר הוא מתחדש בתקופת הברזל 2ב-ג (בערך 8 דונם). לאחר פער יישובי נוסף וארוך, נושב המקום החל מהתקופה הביזנטית (בערך 15 דונם) ולסירוגין עד ימינו. כיוון ששני סקרים ארכאולוגיים מדוקדקים לא העלו אף שבר מהתקופות שבין תקופת הברזל 2ב-ג לתקופה הביזנטית, הרי למרות חלקיות הממצא נראה שהאתר אכן היה נטוש אז. נתון זה עשוי לחזק את ההנחה ששמו הקדום של האתר אולי נשכח כליל ולא נשתמר, ובתקופה הביזנטית ניתן לו שם חדש.

 לקריאה נוספת 

 אבי עופר, הר-יהודה בתקופת המקרא (עבודת דוקטור), אוניברסיטת ת"א, תשנ"ג (1993), חלק 3, עמ' 29–30, 52–53
* Magen, Y. and Kagan, E. D., "296. Bani Na'im", in: Christians and Christianity II – Corpus of Christian Sites in Judea, Jerusalem, 2012: 207–208

 הערות שוליים 

קטגוריה:קהילות ויישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופה הביזנטית