הרחמן

הרחמן הוא נוסח לבקשות שנהוג לומר לאחר ברכת הטוב והמטיב, בסיום ברכת המזון. בקשות אלה, שלהן מספר נוסחים, פותחות במילה "הרחמן", ככינוי לה'. בקשות בנוסח "הרחמן" בסיום ברכת המזון מופיעות בסידור רב סעדיה גאון, בסדר רב עמרם גאון.

 תוכן 
הבקשות כוללות בקשות לריבוי כבוד הבורא בעולם, וכן לפרנסה להצלחה ולשמירה. בקשה של האורח על מארחו בסיום ברכת המזון מוזכרת כבר בברייתא המובאת בתלמוד.

הבקשה האחרונה בנוסח הרחמן היא לזכות לימות המשיח: "הרחמן הוא יזכנו לימות המשיח".

יש הנוהגים להוסיף בקשות שונות בנוסח הרחמן. אחת התוספות היא בקשה לברכה למדינת ישראל.

בשבת, ביום טוב, בחול המועד ובראש חודש יש שמוסיפים נוסח בקשה מיוחד.

בברית מילה נוהגים יהודי אשכנז להוסיף נוסח "הרחמן" מיוחד הכולל שישה בתים, בו מבקשים ברכה לתינוק, לאביו ולאמו, לבעל הברית ולמוהל. בנוסח הספרדים מוסיפים הרחמן נוסף ובו ברכה לסנדק ולכל המסייעים במצווה.

בסעודת שבע ברכות מוסיפים בנוסח הספרדים ברכה לחתן ולכלה: "הָרַחֲמָן הוּא יְבָרֵךְ אֶת הֶחָתָן וְהַכַּלָּה, בְּבָנִים זְכָרִים שֶׁל קַיָּמָא, לַעֲבוֹדָתוֹ יִתְבָּרַךְ".

 ברכת האורח 

ב מובא שהאורח מכובד לברך את ברכת המזון, כדי שיברך את בעל הבית, ומובא שם נוסח הברכה שהאורח מוסיף:

נוסחים שונים
סדר רב עמרם גאון
ממוזער|"הרחמן" בסיום ברכת המזון, מתוך הגדת פרחי, קהיר, ה’תרפ"ב
בסדר רב עמרם גאון מובא הנוסח הבא:

נוסח הרמב"ם והנוסח הבלדי
בסדר התפילות שבסוף ספר אהבה, בנוסח ברכת המזון מובאות ארבע בקשות הפותחות ב"הרחמן": . זהו גם הנוסח של בקשות אלה כיום בנוסח הבלדי.

 פרטי דינים 
הרחמן כ'הפסק' - הטור מביא שאחיו, רבי יחיאל בן הרא"ש, תמה על המנהג לומר "הרחמן" בין ברכת המזון לבין כוס של ברכה. וכתב שייתכן שמנהג זה סומך על ברכת האורח המובאת בתלמוד. בעל הטורים עצמו סבור שאין חשש הפסק באמירת "הרחמן".
השוכח על הנסים - להלכה נפסק שמזכירים על הנסים גם בברכת המזון אך אם לא אמר אין מחזירים אותו. בספר ארחות חיים לרבי אהרון הכהן מלוניל מובא שאם שכח להזכיר בברכת המזון יכול לומר בחלק של הרחמן והביאו הרמ"א להלכה בשולחן ערוך. במקרה זה מובא לומר את הרחמן בנוסח זה: "הרחמן יעשה לנו נסים ונפלאות כשם שעשית לאבותינו בימים ההם בזמן הזה בימי מתתיהו כו'".
הרחמן בשבת - בנוסח הרחמן יש בקשות רבות, ביניהן בקשה לפרנסה, יש שנוהגים לקצר בקשות אלה בשבת. הפסק המקובל הוא לומר את נוסח הרחמן כרגיל, ולהוסיף בקשה מיוחדת לשבת.
אמן אחר הרחמן - בספר כלבו כתב בשם הלכות גדולות שמותר לענות אמן אחרי הרחמן. במגן אברהם מובא שחובה לענות אמן אחרי הרחמן. יש שביארו שענייה זו אינה חיוב, אלא מידת חסידות.

לקריאה נוספת
הרב משה מרדכי קארפ, הלכות יום ביום, חלק ב, עמ' ריא - רטו
קישורים חיצוניים
"הרחמן", באתר "הלכה יומית"

הערות שוליים

קטגוריה:ברכת המזון
קטגוריה:תפילות ביהדות