הסכם ישראל–לבנון 2024

הסכם ישראל–לבנון 2024 הוא הסכם הפסקת אש בין ישראל ללבנון שנועד לעצור את הלחימה בחזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל שהחלה ב-8 באוקטובר 2023. ההסכם אושר בקבינט המדיני-ביטחוני הישראלי ב-26 בנובמבר 2024, ונכנס לתוקף ב-27 בנובמבר בשעה 04:00. ישראל הודיעה שעם השלמת שלבי ההסכם ב-18 בפברואר, היא תסיג את כוחותיה משטח לבנון למעט חמישה מוצבים הפרוסים לאורך גבול ישראל–לבנון.

 רקע 
 התמרון נמשך כ-8 שבועות ובמסגרתו כוחות צה"ל השמידו אלפי תשתיות טרור, כולל מאות תשתיות תת-קרקעיות מתחת לכפרים בדרום לבנון, מתחמי שהייה גדולים וקטנים, מחסני אמל"ח ומשגרי רקטות, והחרימו עשרות אלפי פריטי לחימה ששימשו את חזבאללה, בהם אלפי טילי נ"ט ורקטות ארטילריות. כוחות צה"ל הרגו כ- מחבלי חזבאללה בתמרון היבשתי והחריבו כפרים שלמים ששימשו את חזבאללה לצורכי טרור ותקיפת יישובי קו העימות.

לקראת שלהי נובמבר 2024 החל להתגבש מתווה הפסקת אש בין ישראל ללבנון בתיווכו של עמוס הוכשטיין ובהסכמתה של איראן.

 ההסכם 
ב-26 בנובמבר 2024 הכריז ראש הממשלה בנימין נתניהו על הבאת ההסכם בפני הקבינט ואישורו. ההסכם לא הוצג לממשלת ישראל השלושים ושבע ולכנסת.

הסכם הפסקת האש כולל מספר סעיפים:
 חזבאללה וכל תנועה חמושה אחרת בלבנון, לא יבצעו כל פעולה התקפית נגד ישראל.
 ישראל לא תבצע כל פעולה התקפית נגד מטרות בלבנון, ביבשה, באוויר ובים.
 ישראל ולבנון מכירות בחשיבות החלטת מועצת הביטחון של האו"ם 1701.
 צבא לבנון וכוחות הביטחון הלבנוניים יהיו הקבוצות החמושות היחידות המורשות לפעול בדרום לבנון.
 מכירה, אספקה וייצור של נשק בלבנון יהיו בפיקוח ובשליטה של ממשלת לבנון.
 יפורקו כל המתקנים הבלתי מורשים המעורבים בייצור נשק ואביזריו, בכל שטח לבנון.
 יפורקו תשתיות ועמדות צבאיות בדרום לבנון. נשק בלתי מורשה שאינו תואם התחייבויות אלו יוחרם.
 תוקם ועדה המקובלת על ישראל ולבנון, אשר תפקח ותסייע בהבטחת אכיפת ההסכם. באכיפה יהיו מעורבות בין השאר ארצות הברית, בריטניה, צרפת וגרמניה.
 ישראל ולבנון ידווחו על כל הפרה אפשרית של ההתחייבויות לוועדה הנ"ל וליוניפי"ל.
 כוחות הצבא הלבנוניים ייפרסו לאורך כל הגבולות ונקודות המעבר במדינה.
 ישראל תסיג את כוחותיה בצורה מדורגת לתוך שטח ישראל בתקופה של עד 60 ימים ממועד כניסת ההסכם לתוקף.
 במהלך פרק זמן זה פעילי חזבאללה ייסוגו אל צפונית לנהר הליטאני, והכוחות החמושים שיורשו לשהות בשטח זה הם צבא לבנון וכוח יוניפי"ל.
 לא יוקם אזור חיץ שיהווה חוצץ בין כפרי דרום לבנון ליישובי קו העימות.
 ארצות הברית תקדם משא ומתן עקיף בין ישראל ולבנון כדי להגיע לגבול יבשתי מוכר. רוב המחלוקת היא על אזורים שבהם לבנון דורשת תיקונים לטובתה.

בתקשורת הישראלית נטען שבנוסף להסכם התחייבה ארצות הברית ב"מסמך צד", שאינו חלק מההסכם עם לבנון, שישראל תשמור על חופש פעולה צבאי לתקוף בדרום לבנון במקרה של הפרת ההסכם מצד חזבאללה או גורם אחר.

ליושב ראש הצבאי של מנגנון הפיקוח מונה מייג'ור גנרל ג'ספר ג'פרס מפיקוד מרכז של ארצות הברית וכיושב הראש האזרחי מכהן עמוס הוכשטיין.

ב-26 בינואר 2025 הוארכה הפסקת האש ב-3 שבועות.

חמשת המוצבים הישראליים בדרום לבנון: ב-17 בפברואר, יום לפני פקיעת הארכת הפסקת האש, הודיעה ישראל כי בכוונתה להשאיר כוחות של צה"ל בחמש נקודות שולטות בדרום לבנון: 1. תל א-לבונה (ליד שלומי). 2. מוצב כרכום (ליד שתולה). 3. מוצב שקד (ליד אביבים). 4. מוצב צבעוני (ליד מרגליות). 5. תל חמאמס (ברכס חממיס ליד מטולה). המהלך בוצע בתיאום עם מנגנון הפיקוח האמריקני-צרפתי.

 הפרות של ההסכם 
מיד לאחר חתימת ההסכם הפסקת האש הופרה. לטענת צה"ל היא הופרה על ידי חזבאללה, וצה"ל הגיב להפרות כפי שסוכם בהסכם, ולטענת חזבאללה הוא הגיב להפרות הפסקת האש של צה"ל. הפרות שונות התקיימו בימים שלאחר מכן.

ב-1 בדצמבר 2024 טענה צרפת שישראל הפרה את ההסכם 52 פעמים ללא שעדכנה את המנגנון שנקבע, אך הודתה כי חזבאללה מנסה לחזור ולהעביר אמצעי לחימה לדרום לבנון. פעולות אלו הביאו למותם של שלושה אזרחים לבנונים. גם ארצות הברית הזהירה את ישראל כי היא מפירה את תנאי ההסכם. בישראל התייחסו לטענות ואמרו שמנגנון אכיפת ההסכם בין ישראל ללבנון "יתחיל להיכנס לקצב" בהמשך השבוע ועד אז, ישראל תמשיך לאכוף בצורה אגרסיבית את ההפרות מעבר לגבול.

ב-2 בדצמבר נורו שתי רקטות מלבנון לעבר הר דב. חזבאללה קיבל אחריות על הירי, שבוצע לדבריו כ"תגובה הגנתית ראשונה להפרות הישראליות, בתור אזהרה". בהודעתו המלאה טען הארגון כי ההפרות הישראליות מתנהלות בצורות שונות כמו ירי לעבר אזרחים ותקיפות אוויריות באזורים שונים בלבנון, וכי המרחב האווירי של לבנון ממשיך להיות מופר על ידי כלי טיס ישראלים עוינים. בתגובה לירי צה"ל תקף מחבלים, 20 משגרים ותשתיות של חזבאללה ברחבי לבנון.

הפרות נמשכו גם בשבועות שלאחר מכן. ב-12 בדצמבר, כלי טיס של חיל האוויר תקף בלבנון במהלך הלילה משגרים טעונים ומוכנים לשיגור שכוונו לשטח הארץ, תוך הפרת ההבנות במסגרת ההסכם. ב-24 בדצמבר לבנון הגישה למועצת הביטחון של האו"ם תלונה רשמית נגד ישראל, בטענה להפרות חוזרות ונשנות של ההסכם. בתלונה נטען כי בין 27 בנובמבר ל-22 בדצמבר נרשמו יותר מ-816 הפרות צבאיות – באוויר וביבשה, ומצוינים בין היתר הפצצת כפרים בגבול, הנחת מטענים בבתים, הרס אזורי מגורים וחסימת דרכים.

מכניסת הפסקת האש לתוקף ועד ל-25 בדצמבר 2024 הרגו כוחות צה"ל מעל ל-40 מחבלי חזבאללה שהפרו את הפסקת האש וביצעו פעילות טרור בדרום לבנון. בינואר 2025, מפקד פיקוד צפון אלוף אורי גורדין אמר לחברי ועדת חוץ וביטחון במפגש שנערך בצפון לפני כשלושה שבועות כי מאז שנכנסה הפסקת האש עם לבנון לתקופה, חזבאללה ביצע מאות הפרות.

בתחילת ינואר 2025 דווח כי ישראל מתכננת לא לצאת מלבנון ולנסות להחזיר את חזבאללה להילחם מכיוון שחזבאללה וצבא לבנון לא מקיימים את חלקם בהסכם. ב-5 בינואר ראש הממשלה נתניהו כינס דיון לגבי המצב בלבנון. שר הביטחון ישראל כ"ץ הצהיר כי ישראל מעוניינת בקיום ההסכם, אך התנאי הראשי בו הוא נסיגת חזבאללה מצפון לליטני, ובהיעדר קיום תנאי זה ישראל תפעל בעצמה לצורך ביטחון הצפון. ב-24 בינואר, לשכת ראש ממשלת ישראל הודיעה כי ישראל לא תיסוג בתום 60 הימים מדרום לבנון ונאמר כי "הסכם הפסקת האש טרם נאכף באופן מלא על-ידי מדינת לבנון". הלשכה טענה גם: "במתווה הפסקת האש בלבנון נקבע כי הנסיגה המדורגת של צה"ל אמורה להתממש בתוך 60 יום. הסעיף נוסח כך מתוך הבנה שתהליך הנסיגה עשוי להימשך מעבר ל-60 הימים". הכוונה הייתה שצה"ל לא יסוג בשלב זה מהגזרה המזרחית בדרום לבנון, כאשר בגזרה המערבית החל צה"ל להיפרס מחדש בהתאם להסכם שנחתם מול ממשלת לבנון. ההחלטה הישראלית לא להשלים את הנסיגה בתום 60 הימים קיבלה גיבוי מתוך הממשל האמריקאי שקרא להארכה קצרה וזמנית של הפסקת האש על מנת להבטיח כי לחזבאללה לא תהיה היכולת לאיים על העם הלבנוני או על שכניו.

ב-26 בינואר 2025, במלאת 60 יום להסכם, צה"ל לא נסוג מלבנון. מאות פעילי חזבאללה ותושבי כפרים בדרום לבנון ניסו לחזור לבתיהם, אך צה"ל לא אפשר זאת ואף ירה לעברם. לפי משרד הבריאות הלבנוני, 21 תושבים נהרגו וכ־124 נפצעו. לטענת ישראל מדובר בפרובוקציה של חזבאללה וכי כוחות צה"ל ירו רק לעבר מי מהם שהיווה איום על כוחות צה"ל באזור. בסוף היום, הודיע הממשל האמריקאי כי הסכם הפסקת האש יוארך עד 18 בפברואר.

ב-27 בינואר פורסם בטיימס כי קצין בכיר בצבא לבנון ואחרים הדליפו מידע סודי לחזבאללה במהלך הפסקת האש עם ישראל, וסיכנו את המשך קיומה.

ב-13 בפברואר נשמעו בומים על-קוליים בשמי ביירות בעקבות פעילות של חיל האוויר של ישראל ודובר צה"ל בערבית, אל"ם אביחי אדרעי פרסם אזהרה: "בשבועות האחרונים כוח קדס האיראני וחזבאללה מנצלים את נמל התעופה בביירות על גבי טיסות אזרחיות ומבצעים ניסיונות הברחות כספים אשר מיועדים לשמש להתעצמות ארגון הטרור עבור ביצוע פעולות כנגד מדינת ישראל. צה"ל בקשר עם מנגנון הפיקוח ליישום הפסקת האש ומעביר באופן תדיר מידע רלוונטי על מנת לסכל העברות אלו". בהמשך פורסם כי על אף המאמצים שנעשו, בצה"ל העריכו כי חלק מהעברות הכספים בוצעו בהצלחה.

ממשלת לבנון מנעה 3 טיסות מטהראן לביירות. פורסם לגבי אחת הטיסות שהיה במטוס כסף אשר נועד לחזבאללה. לפי עיתון אל-אח'בר, המזוהה עם חזבאללה, טיסות אלה נמנעו כתוצאה מפניה ישראלית לוועדת הפיקוח על הסכם הפסקת האש. בעקבות הצעד הלבנוני פרצו הפגנות סוערות מחוץ לנמל התעופה בביירות, ותומכי חזבאללה הציתו צמיגים וחסמו את הכביש המוביל לנמל. לבנונים תומכי חזבאללה תקפו באלימות כלי רכב שבתוכו היו אנשי יוניפי"ל, כולל את סגן מפקד הכוח.

ב-13 באוגוסט 2025 אמר הרמטכ"ל, אייל זמיר ש"מאז הפסקת האש, יותר מ-240 מחבלים שחוסלו וכ-600 תקיפות מהאוויר".

ב-2 במרץ 2026 במהלך מבצע "שאגת הארי", נורו שלושה רקטות לעבר חיפה והקריות ומספר כטבמ"ים לגליל המערבי, פורסם כי חזבאללה עומד מאחורי הירי.

 ראו גם 

 הסכם ישראל–לבנון 1983
 זירת לבנון במלחמת חרבות ברזל
 התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל

 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

לבנון 2024
ישראל-לבנון 2024
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:יחסי ישראל–לבנון
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ישראל
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – לבנון