המשבר החוקתי בפולין

המשבר החוקתי בפולין, הידוע גם כמשבר שלטון החוק בפולין, הוא סכסוך פוליטי המתמשך מאז 2015, שבמסגרתו הואשמה ממשלת פולין בכך שאינה עומדת בדרישות החוק האירופי והחוקה הפולנית. בחירות 2015 הובילו לכך שמפלגת חוק וצדק זכתה בשליטה הן על הנשיאות והן על הפרלמנט. עם השגת שליטה משולשת בממשל (במסגרת השתתפותה בהימין המאוחד), ניצלה מפלגת חוק וצדק את כוחה כדי למנות שופטים לבית המשפט החוקתי ב-2015, מה שהוביל למשבר בית המשפט החוקתי בפולין 2015. ממשלת פולין המשיכה להרחיב את שליטתה על מערכת המשפט, דבר שהוביל למשבר בית המשפט העליון ב-2017, ולחוק הפאנל המשמעתי לשופטים ב-2019. אירועים אלה אפשרו לרשות המחוקקת ולרשות המבצעת של ממשלת פולין להשיג שליטה דה-פקטו על השופטים ועל מינויים.

מהלכים אלה זכו לגינוי מצד האיחוד האירופי, שהחל בהליך לפי סעיף 7 נגד פולין. הנציבות האירופית הפנתה את פולין לבית הדין האירופי לצדק (ECJ), וציינה ב-2017 כי "הרשות המבצעת והמחוקקת קיבלו באופן שיטתי אפשרות להתערב פוליטית בהרכב, בסמכויות, בניהול ובתפקוד של הרשות השופטת." בשנים 2019 ו-2020, פסק בית הדין האירופי לצדק נגד פולין בתיק נציבות האיחוד האירופי נגד פולין, והורה לה להשעות מספר חוקים המפריעים לעצמאות מערכת המשפט, אך פסיקות אלה נתקלו בהתעלמות ברובה מצד פולין. המשבר השפיע לזמן קצר על תקציב הקורונה של האיחוד האירופי, שהתנה את העברת הכספים למדינות החברות בעמידה ב"שלטון החוק", סעיף שממשלות פולין והונגריה איימו להטיל עליו וטו ב-2020.

מאז שינויי החקיקה במערכת המשפט, התקיימו מספר הפגנות כתגובה לשינויים עצמם, לפסיקות של מערכת המשפט החדשה, או לפעולות חקיקה אחרות שנחשבו כמפרות את החוק האירופי או את החקיקה הבינלאומית בנושא זכויות אדם. בין היתר, נכללו בכך המחאה השחורה ושביתת הנשים נגד הגבלות על זכויות נשים (במיוחד בנושא הפלות), משבר הסיים הפולני נגד הגבלות על חופש העיתונות, והפגנות להט"ב ב-2020 נגד הגבלות על זכויות קהילת הלהט"ב. וכן הפגנות 2023 בתגובה לדיכוי שבוצע על ידי הממשלה באמצעות פעולות אלה. פסיקות ופעולות חקיקה אלה, יחד עם פעולות המחאה שהתלוו אליהן, החריפו את המשבר בפולין.

השינויים שהובילה הממשלה הובילו לעימותים בין הרשות המבצעת לרשות השופטת. בית המשפט החוקתי, שתפקידו לפקח על חוקתיות החקיקה, מצא את עצמו במרכז הסערה, כאשר הממשלה ניסתה להגביל את סמכויותיו ולהשפיע על הרכבו. הדבר הוביל להפגנות נרחבות ולביקורת ציבורית.

המשבר החוקתי הוביל למתח בין פולין לאיחוד האירופי, והשפיע על מעמדה הבינלאומי של המדינה. בתוך פולין, המשבר העמיק את הקיטוב הפוליטי והחברתי, והעלה שאלות לגבי עתיד הדמוקרטיה במדינה.

לאחר בחירות הפרלמנט של פולין 2023, הקמת ממשלת הקואליציה בראשות דונלד טוסק החלה לבטל את הרפורמות של מפלגת חוק וצדק. פעולות אלה נתקלות בהתנגדות מצד אנדז'יי דודה, שנותר נשיא פולין. הממשלה החדשה הצהירה על כוונתה לשקם את שלטון החוק, לחזק את מערכת המשפט ולתקן את היחסים עם האיחוד האירופי. עם זאת, רבים מהשינויים שהכניסה מפלגת חוק וצדק עדיין בתוקף ודורשים זמן לחקיקה מחדש או לפסקי דין של בתי משפט.

 רקע 
המשבר הפוליטי בפולין נוצר בעקבות שינוי מהותי במאזן הכוחות הפוליטיים לאחר הבחירות לפרלמנט בשנת 2015, שבהן זכתה מפלגת חוק וצדק ברוב מוחלט בהסיים הפולני ובשליטה על הסנאט. זו הייתה הפעם הראשונה מאז תום השלטון הקומוניסטי שבה מפלגה אחת שלטה לבדה בשני בתי הפרלמנט. עלייתה של חוק וצדק לשלטון לוותה בשינויים מבניים נרחבים במוסדות המדינה, בעיקר במערכת המשפט ובבית המשפט החוקתי.

בין הצעדים שננקטו: שינוי אופן מינוי השופטים, הגברת השליטה הפוליטית על המועצה הלאומית לשפיטה והעברת סמכויות מהנשיא ליושב ראש הסיים. צעדים אלו נועדו, לטענת הממשלה, לייעל את המערכת ולהגביר את מימוש אחריותה.

הממשלה החדשה פעלה לשנות את הרכב בית המשפט החוקתי על ידי מינוי שופטים בניגוד לפרשנות המקובלת של החוקה, מהלך שנתפס כניסיון לפגיעה בעצמאות הרשות השופטת. במקביל, הועברו חוקים שהעניקו למשרד המשפטים של פולין סמכויות נרחבות למנות ולהשעות שופטים, לרבות שופטי בית המשפט העליון של פולין.

צעדים אלו עוררו ביקורת חריפה מצד האופוזיציה, החברה האזרחית הפולנית, וארגונים בינלאומיים, כולל הנציבות האירופית, שהחלה בהליך לפי סעיף 7 של אמנת האיחוד האירופי, המאפשר סנקציות על מדינות החורגות מעקרונות שלטון החוק. כמו כן, נמתחה ביקורת על חקיקה שפגעה בעצמאות התקשורת הממלכתית ועל מינויים פוליטיים במגזר הציבורי.

התהליכים הללו סימנו מעבר ממודל דמוקרטיה ליברלית למגמות של אי-ליברליזם, כפי שבא לידי ביטוי גם במדינות כמו הונגריה תחת הנהגת ויקטור אורבן.

 תגובות בינלאומיות 
האיחוד האירופי הביע דאגה עמוקה מההתפתחויות בפולין, בטענה שהן פוגעות בערכים הדמוקרטיים ובשלטון החוק. הנציבות האירופית פתחה בהליכים נגד פולין, כולל הפעלת סעיף 7 של אמנת האיחוד, המאפשר השעיית זכויות ההצבעה של מדינה חברה בשל הפרת ערכי היסוד של האיחוד.

 קישורים חיצוניים 
 בית המשפט החוקתי של פולין
 המחאה נגד הפגיעה בהפרדת הרשויות (פולין)

 הערות שוליים 

קטגוריה:פולין: פוליטיקה
קטגוריה:פולין: חוק ומשפט