טראומה נרתיקית

טראומה נרתיקית היא פציעה בנרתיק. הפציעה יכולה להיווצר במהלך לידה, תקיפה מינית או התרחשויות מקריות. טראומה נרתיקית יכולה להתרחש כאשר חפץ מוחדר לנרתיק וגורם לטראומה חודרת, כתוצאה מחוויה מינית כואבת או התעללות מינית, או במהלך לידה נרתיקית וחתך חיץ. אצל נשים מבוגרות, הנרתיק מוגן במידה רבה מפציעה בשל התפקוד המגן של כף הערווה והשפתיים החיצוניות. לילדות, לעומת זאת, אין שכבת שומן כזו להגנה על הנרתיק. אצל ילדות, טראומה נרתיקית עלולה להגרם כתוצאה מפציעה משטחית.

ברוב המקרים, למרות המצוקה שנגרמת לנפצעת, הטראומה הנרתיקית אינה חמורה. במקרים מסוימים, נגרמת פציעה חמורה הדורשת טיפול רפואי מיידי, במיוחד אם הדימום לא נפסק.

 סימנים ותסמינים 
הסימנים והתסמינים של טראומה נרתיקית כוללים: כאבי בטן, דימום, חבורות, התעלפות, הפרשות מהנרתיק, חפץ מוטבע בנרתיק, כאבים בפות, נפיחות, הקאות, כאב במתן שתן, חוסר יכולת להטיל שתן, פצע, דיווח על התעללות מינית ודם בשתן. במקרים מסוימים יכול להצטבר דם בתוך הרקמות (המטומה), אשר ניתן לזהות בהדמיה.

 גורמים 
 קשורים ללידה 
לידה נרתיקית עלולה לגרום לקרעים בנרתיק, הנעים בחומרתם מקרע בשכבה החיצונית של העור (דרגה ראשונה) עד קרעים נרחבים הכוללים את הסוגר של פי הטבעת ורירית הרקטום (דרגה רביעית). לעיתים נעשה חתך מכוון ומבוקר מקצה הנרתיק והחוצה בהליך הנקרא חתך חיץ (אפיזיוטומיה).

גורמי הסיכון לטראומה נרתיקית במהלך לידה כוללים: לידה ראשונה, שימוש במלקחיים או במכשיר ואקום במהלך הלידה, תינוק גדול (שמשקלו מעל 3.6 ק"ג), מנח פני התינוק כלפי מעלה במקום מטה במהלך הלידה, התארכות של שלב צירי הלחץ, קבלת משכך כאבים אפידורלי, מוצא אסיאתי.

 לא קשורים ללידה 
סיבות לטראומה נרתיקית שאינן קשורות ללידה כוללות בין היתר: תקיפה מינית או אלימות פיזית אחרת, יחסי מין, תאונות במהלך פעילות ספורטיבית (במיוחד רכיבה על אופניים וספורט מים כגון סקי מים ואופנועי ים), נפילה על מוט או צינור, תאונות דרכים, שבר באגן, חפץ זר המוחדר לנרתיק, כוויות (כתוצאה מחום או חומרים כימיים), נשיכות.

גורמי הסיכון לטראומה נרתיקית שאינה קשורה להריון כוללים: יחסי מין, תקיפה מינית, גיל המעבר.

 טיפול 
הטיפול בטראומה נרתיקית מתחיל בהערכה יסודית של המצב, כולל תשאול על נסיבות הפציעה ובדיקה גופנית. הטיפול יכול לכלול, בהתאם לצורך, עצירת דימום, תיקון קרעים, טיפול בזיהומים אפשריים ושיכוך כאב.

נוכחות של מישהי או מישהו שיספקו תמיכה במהלך הבדיקה מועילה מאוד. במקרים של טראומה נרתיקית עקב תקיפה מינית, תמיכה כזו משמעותית במיוחד ויכולה לעזור למזער את הסיכון לטראומה חוזרת. במקרים אלו יש חשיבות גדולה גם לתיעוד הפציעות ואיסוף ראיות פורנזיות (ערכת אונס). בבתי החולים בישראל, טיפול ראשוני בנפגעות תקיפה מינית מתבצע בחדר אקוטי.

במקרים של טראומה נרתיקית כתוצאה מלידה נרתיקית, רוב הקרעים מטופלים בתפרים ורק במקרים חמורים יידרש ניתוח.

אצל ילדות, נערכת הבדיקה בדרך כלל תחת אלחוש או הרדמה. כאשר ישנו דימום קל או שאין דימום כלל ואין הפרעה במתן שתן, הטיפול יהיה להקלה מקומית על הכאב (למשל קירור מקומי, משככי כאבים או משחה). כאשר ישנו דימום מתמשך, קרע בשפתיים הפנימיות, אי יכולת לתת שתן או חשש רפואי אחר, ייתכן שיהיה צורך בהתערבות משמעותית יותר. אם ישנו חשש שלא מדובר בפציעה מקרית, יעורבו גורמי המקצוע המתאימים.

 ראו גם 
 טראומה גופנית
 טראומה נפשית
 טיפול מוכוון טראומה
 תסמונת טראומה בעקבות אונס
 אונס

 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

קטגוריה:נרתיק
קטגוריה:אלימות נגד נשים
קטגוריה:פציעות בטן, גב תחתון ואגן
קטגוריה:לידה