עדה רפאלי

פרופסור עדה רפאלי היא חוקרת בחוג העל-פקולטאי לביוטכנולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים ומומחית בביולוגיה מולקולרית. חברת הנהלה לענייני אקדמיה ושיתוף פעולה בינלאומי וחוקרת בכירה במכון וולקני, בית דגן. נשיאת החברה האנטמולוגית בישראל.

 השכלה 
 תואר ראשון בזואולוגיה, אוניברסיטת קולומביה הבריטית, ונקובר, קנדה (1975).
 תואר דוקטור (Ph.D) בפיזיולוגיה של החרקים, אימפריאל קולג' לונדון, לונדון, בריטניה (1978).
 לימודי פוסט-דוקטורט: כללו מחקר והרצאות באוניברסיטה העברית בירושלים, החוג לאנטומולוגיה, הפקולטה לחקלאות, רחובות, במחלקה לזואולוגיה, המכון הווטרינרי קימרון משרד החקלאות, בית דגן ובאוניברסיטת תל אביב.

 מלגות ופרסים 
 מלגת מרשל מהקולג' המלכותי למדע אימפריאל קולג', לונדון, אנגליה.
 מלגת קרלו קמפולין לתואר שני, מאוניברסיטת לונדון, אנגליה.
 פרס החברה האנטומולוגית בישראל (2016).
 זכתה בלמעלה מ-25 מענקי מחקר תחרותיים בסכום כולל של למעלה מ-3.5 מיליון דולר.

 ביוגרפיה מקצועית ותפקידים ציבוריים 
פרופסור רפאלי שימשה כמדענית בכירה בארגון המחקר החקלאי (ARO) - מכון וולקני, בית דגן. היא כיהנה כפרופסור לפיזיולוגיה של חרקים ואקולוגיה כימית במחלקה לאנטומולוגיה בפקולטה לחקלאות ברחובות.

רפאלי כיהנה כנשיאת החברה האנטומולוגית בישראל, חברה שמטרתה קידום היבטים שונים של מחקר על פרוקי רגליים בכלל וחרקים בפרט, לרבות אנטומולוגיה חקלאית ויישומית, אקולוגיה, התנהגות, פיזיולוגיה, טקסונומיה, אבולוציה, חינוך ושימור טבע. היא חברת מערכת של עיתון החברה האנטומולוגית.

רפאלי כיהנה בשתי קדנציות כראש המחלקה למוצרים מאוחסנים במכון לטכנולוגיה ואחסון תוצרת חקלאית ב-ARO, ובקדנציה אחת כמנהלת שותפה לענייני אקדמיה ושיתוף פעולה בינלאומי במכון וולקני.

במסגרת תפקידיה במכון קידמה תוכנית פוסט-דוקטורט למדענים צעירים מהודו ומהרפובליקה העממית של סין. היא ארגנה כנסים בינלאומיים בנושא משבר מזון תחת הכותרת "הגדלת ייצור המזון: אתגרים והזדמנויות לעידן החדש". היא פעלה רבות לביסוס שיתופי פעולה ישראליים עם מכוני מחקר חקלאיים שונים ברחבי העולם, ובכך תרמה למעמדה של ישראל כמובילה עולמית בפתרונות חקלאיים חדשניים. הקימה את "Volcani Voice", כתב עת רבעוני המדגיש את הישגי המחקר של מדענים במרכז ARO.

פרופסור רפאלי פרסמה למעלה מ-80 מאמרים מדעיים מקוריים ומאמרי ביקורת עמיתים בכתבי עת ובספרים מדעיים בינלאומיים מובילים. היא הכשירה 27 סטודנטים לתארים מתקדמים (מוסמך ודוקטורט) ולפוסט-דוקטורנטים, רבים מהם ממשיכים כיום בקריירה מחקרית באקדמיה ובתעשייה, ובכך ממשיכים את מורשתה המדעית. היא הוזמנה להרצות בלמעלה מ-50 כנסים בינלאומיים.

היא שימשה כחברת ועדת הכנסת לשימוש בהנדסה גנטית במחקר החקלאי בישראל וכחברת תוכנית מחקר לשיפור איכות החיטה למאכל בישראל מטעם המדען הראשי במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

 תחומי מחקר עיקריים והשפעה 
מחקריה של פרופסור רפאלי מתמקדים בגילוי חומרים חדשים ולא רעילים לשליטה בת-קיימא באוכלוסיות חרקים. גישתה חדשנית ונובעת מהבנה עמוקה של מנגנוני הרגולציה האנדוגניים של תהליכים פיזיולוגיים חיוניים לחרקים. לדעתה, הבנת מנגנוני הרגולציה האנדוגניים הקשורים ליכולות ההישרדות של המזיקים, עשויה להשפיע על תכנון מוצרים שיפגעו במנגנון הרבייה שלהם. המטרה העיקרית במחקריה היא לגלות חומרים חדשים שיבקרו אוכלוסיות מזיקים, ללא שימוש בכימיקלים רעילים. היא שואפת לתכנן פתרונות ספציפיים ובטוחים לסביבה, אשר ישבשו מנגנוני רבייה באופן ממוקד במזיקים, ללא פגיעה במינים אחרים, או במערכות אקולוגיות.

התרומה היישומית של עבודתה היא בפיתוח גישות חדשניות להדברת מזיקים בחקלאות, תוך הפחתת השימוש בחומרי הדברה כימיים. לדוגמה, מחקריה על קולטנים ל-PBAN (נוירופפטיד) בעשי לילה, המבקר את יצירת פרומוני מין, מהווים בסיס לפיתוח אנטגוניסטים שיכולים לשבש את הביוסינתזה של הפרמון בעשים מזיקים. הבנת המנגנונים האלה מאפשרת פיתוח דרכים ממוקדות למנוע רבייה מוצלחת של חרקים מזיקים. עבודתה על זיהוי ובקרה גנטית של אנזימים כמו דסאטורז (desaturase) ואצטיל קו-A קרבוקסילז (acetyl CoA carboxylase) המעורבים במסלול הביוסינתטי של פרמוני מין, פותחת אפיקים חדשים לפיתוח פתרונות הדברה ממוקדים ויעילים ללא חומרים כימיים. מחקריה תורמים באופן משמעותי לקידום חקלאות בת קיימא וביטחון תזונתי, נושאים בעלי חשיבות עליונה בישראל ובעולם.

 ממחקריה 
 מניעת נזקי חיפושיות תסיסה במטעי תמרים.
 זיהוי חלבון קולטן ממברנה PBAN משוער ספציפי לגיל ולנקבה בבלוטות פרומון של תנשמית האביב: עלייה אפשרית בוויסות על ידי הורמון נעורים
 ביוסינתזה של פרומונים (PBAN) מופעלת על ידי נוירופפטיד : תפקיד רגולטורי ואופן פעולה
 השפעת האנלוג של הורמון נעורים פנוקסיקרב, על קולטן PBAN וייצור פרומונים אצל בוגרים של עש תנשמית האביב: הורמון "הזדקנות" אצל נקבות בוגרות?
 פיזור מרחבי וביטוי דיפרנציאלי של קולטן PBAN ברקמות של מיני תנשמית בוגרים (עשים:תנשמיתיים)
 זיהוי וביטוי דיפרנציאלי של קולטן פפטיד מין ב-תנשמית האביב

 ראו גם 

 הערות שוליים 

קטגוריה:מכוני מחקר בישראל
קטגוריה:חקלאות: חוקרים
קטגוריה:האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:מכון וולקני
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20