פטריות בארץ ישראל

ממוזער|250x250 פיקסלים|פטריות על גזע עץ בגליל העליון
ממוזער|250x250 פיקסלים|טבורית הזית (פטרייה רעילה)
פטריות בארץ ישראל הן כלל פטריות הבר הגדלות בשטחה של ארץ ישראל, מלבד פטריות תרבות הגדלות בזכות פעילות אדם. בארץ מגוון גדול של פטריות, עם למעלה מ-600 מינים ועוד מינים שטרם הוגדרו. הפטריות גדלות בעיקר בעונות הסתיו והחורף, לאחר הגשמים הראשונים, ושכיחות ביערות, חורשים טבעיים ובשטחים פתוחים.

פטריות הבר הן חלק מהמגוון הביולוגי והחיים ביחד עם הצמחייה ובעלי החיים, והן חיוניות מאוד למערכת האקולוגית. למרות זאת, חלקן נמצאות בסכנת הכחדה בשל ליקוט יתר ולא מבוקר, כריתת יערות, שינויי אקלים וזיהום סביבתי.

קבוצות עיקריות של פטריות בארץ כוללות - פטריות מאכל (כמהת־יער האורנים, אורנייה מצויה ופקועה כפולת-טבעת למשל), פטריות מסוכנות ורעילות, פטריות בעלות עניין מדעי ופטריות מפרקות עץ וקרקע.

 גאוגרפיה 
יער ברעם הוא בית גידול למגוון פטריות בר בישראל. ביער גדלים כ-80 מיני פטריות – וזהו הריכוז הגדול ביותר בארץ של פטריות כובע, ביניהם: הינומה כותנתית, פקועה יערית, לחלחת שנהב, גושית שטן ומשפכנית בשרנית.

פטריית בר בעלת עניין ייחודי היא פטריית גמצוץ. פטרייה זו גדלה בישראל בחודשים ינואר-מאי במגוון בתי גידול. היא נחשבת לפטריית מאכל יוקרתית ונחשקת ביותר, בשל הטעם והארומה שלה בזמן הבישול והאכילה.

 הכחדה ומאמצי שימור 
בין האיומים על פטריות הבר בישראל נמצאים ליקוט יתר ולא מבוקר, כריתת יערות, שינויי אקלים וזיהום סביבתי. כיום, תופעת ליקוט פטריות הבר בישראל אינה מוסדרת, ואין שום מינים של פטריות המוגדרים כמוגנים. כתוצאה מכך, ליקוט מאסיבי ולא מבוקר משפיע לרעה על מינים שונים של פטריות. עם זאת, יש המנסים לשנות זאת ולהנחיל תרבות ליקוט פטריות בת קיימא המטיבה עם הפטריות ועם האדם כאחד.ממוזער|335x335 פיקסלים|ליקוט פטריות במע'אר
כיום, קיימים מדריכים וסיורים לליקוט פטריות בישראל, המועברים על ידי מומחים בתחום. סיורים אלו מספקים ידע מעשי ותאורטי על זיהוי, ליקוט ובישול פטריות בר. ישנם מינים רעילים ומסוכנים, כמו אמנית המוות ואמנית חדורה, ולכן, אין לקטוף או לצרוך פטריות מהטבע ללא ידע וזיהוי מקצועי.

 עמותת פטריות הבר בישראל 
"עמותת פטריות הבר בישראל" נוסדה בשנת 2019 שמטרתה "העלאת המודעות וטיפוח תחום פטריות הבר בישראל וקידום תרבות ליקוט פטריות הבר". בין פעולותיה נמנים: הקמת אתר אינטרנט תיאור וזיהוי פטריות בר, פרסום מדריך מקוצר לפטריות הבר בישראל, עריכת סיורי ליקוט בהם מלמדים מדריכי העמותה כיצד להבדיל בין פטריות מאכל לפטריות רעילות.

המעבדה למחלות צמחים ומיקרוביולוגיה מהפקולטה לחקלאות ברחובות בראשותו של של פרופ׳ שי קובו, בשיתוף מלא עם העמותה, עורכת בדיקות לזיהוי גנטי של פטריות הבר בישראל במהלכו התגלו מינים חדשים שלא היו ידועים בישראל.

 הוועדה לשמות פטריות הבר בישראל 
"הוועדה לשמות פטריות הבר בישראל" הוקמה בשנת 2021, ביוזמת "עמותת פטריות הבר בישראל", במסגרת האקדמיה ללשון העברית, במטרה להסדיר ולהאחיד את השמות הנוהגים בתחום, וכן לתת שמות עבריים חדשים למינים שלא ניתן להם שם עד כה. בוועדה חברו חוקרי פטריות, אנשי שטח מומחים בתחום פטריות הבר, מומחים בתחום הסיסטמטיקה הבוטנית ואנשי לשון.

במסגרת עבודתה, פרסמה הוועדה רשימה של כ-250 שמות של משפחות ומינים של פטריות בר. רשימה זו נוספה לרשימה של שמות פטריות שפרסם ועד הלשון ב-1949, ובה ניתנו שמות ל־15 מינים של פטריות.

 מבחר תמונות 

 ראו גם 
 החי בארץ ישראל
 צמחיית ארץ ישראל

 לקריאה נוספת 


 קישורים חיצוניים 


דליה לוינסון, פטריות הבר בישראל — לאן?

 הערות שוליים 

*פטריות בארץ ישראל