בטסי לוי פאלוק

אליזבת (בטסי) לוי פאלוק (באנגלית: Elizabeth (Betsy) Levy Paluck) היא פרופסור במחלקה לפסיכולוגיה ובבית הספר לעניינים ציבוריים ובינלאומיים של פרינסטון באוניברסיטת פרינסטון, בו היא משמשת גם כסגנית מנהלת המרכז למדעי ההתנהגות ומדיניות ציבורית.

לוי פאלוק חוקרת כיצד תקשורת המונים, מוסדות ועמיתים משפיעים, יכולים לעצב נורמות חברתיות בדרכים המפחיתות דעות קדומות וקונפליקטים. היא מוכרת בעיקר בזכות יצירת מחקרי שטח בקנה מידה גדול, תוך שימוש באסטרטגיות ובכלים תאורטיים של פסיכולוגיה חברתית. זאת לשם גיבוש שיטות יעילות ומעשיות להפחתת קונפליקט ואפליה. בעקבות מחקריה שעסקו בחקירת השפעות רצח העם ברואנדה ובריונות בבתי ספר תיכוניים, נחשבת לוי פאלוק לסמכות מובילה בשיטות לשינוי התנהגות חברתית לא סובלנית ותוקפנית.

בשנת 2017, זכתה לוי פאלוק בפרס עמית מקארתור, שנקרא "מענק הגאונות" על "פענוח האופן בו רשתות חברתיות ונורמות משפיעות על האינטראקציות שלנו זה עם זה וזיהוי התערבויות שיכולות לשנות התנהגות הרסנית".

לוי פאלוק פרסמה למעלה מ-50 מאמרים אקדמיים, צוטטה ורואיינה ב־New Yorker, Slate, NPR, the Cut ובמגזינים שונים בנושא פסיכולוגיה.

 השכלה 
לוי פאלוק סיימה לימודי תואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטת ייל בשנת 2000. סיימה דוקטורט באוניברסיטת ייל בשנת 2007. במסגרת התואר השני חקרה נושאים כמו דעות קדומות ופשעי שנאה. משנת 2007 עד 2009 לימדה באקדמיה לעניינים בינלאומיים של אוניברסיטת הרווארד. בשנת 2009 הצטרפה לאוניברסיטת פרינסטון שם היא מכהנת כפרופסור לפסיכולוגיה וענייני ציבור וכסגנית מנהלת מרכז כהנמן-טרייסמן למדעי ההתנהגות והמדיניות.

מחקריה פורסמו בין היתר ב-Journal of Personality and Social Psychology, Journal of Social Issues, Cognition, Proceedings of the National Academy of Sciences וב- Psychological Bulletin.

 ממצאי מחקריה ומשמעותם 
לוי פאלוק ערכה ברואנדה מחקר שעסק בשינוי נורמות חברתיות. המחקר שערך כשנה התקיים שנה לאחר רצח העם ברואנדה במהלכו רצחו בני שבט ההוטו בין חצי מיליון ל-800,000 אנשים מבני שבט הטוטסי. קבוצת הביקורת כללה קהילות שהקשיבו במהלך השנה לתוכנית רדיו שהשמיעה טלנובלה בנושא בריאות האישה. קבוצת הניסוי כללה קהילות שהקשיבו במהלך השנה לתוכנית רדיו שהשמיעה טלנובלה אשר עסקה בסיפור אהבה בין בבני קהילות שונות. הטלנובלה בקבוצת הניסוי הציגה דמויות מורכבות כך שגם דמויות שהפעילו אלימות עוררו אמפתיה בקהל המאזינים. הסביבה בה התרחשה העלילה תוארה כדומה מאוד למתרחש ברואנדה באותה עת. תוצאות המחקר הראו שבקבוצת הניסוי היה שינוי משמעותי בתפיסת הנורמות. בהשפעת התוכנית הם האמינו שנורמות בנוגע לנישואי תערובת, התנגדות גלויה, אמון, אמפתיה, שיתוף פעולה וריפוי טראומה השתנו. השינוי בתפיסת הנורמות השפיע על ההתנהגות. השינוי בהתנהגות בא לידי ביטוי בנטייה גוברת של המשתתפים, לעסוק בשיח בריא כדי למצוא פתרונות משותפים. ניצפו פחות ויכוחים ויותר שיתוף פעולה. תוכנית הרדיו בקבוצת הניסוי לא שינתה את האמונות האישיות של המשתתפים, אבל היא שינתה את תפיסותיהם בנוגע לנורמות. לדוגמה הם עדיין היו נגד נישואי תערובת, אך הם תפסו את נישואי התערובת כמקובלים יותר מבחינה חברתית. אמירה נפוצה של המשתתפים בקבוצת הניסוי הייתה שאף על פי שהם באופן אישי מתנגדים לנישואי תערובת הם יאפשרו לילדיהם להתחתן בנישואי תערובת כי זה מה שמקובל עתה.

במחקר נוסף הובילה לוי פאלוק צוות מחקר שפיתח ובחן התערבות חינוכית שמטרתה להוריד את רמות האלימות והבריונות בבתי ספר. המחקר נעשה ב-56 חטיבות ביניים, בשיתוף פעולה עם אנשי צוות רבים. באמצעות ניתוח רשתות חברתיות של 24,000 תלמידי בית הספר אותרו בכל בית ספר תלמידים שהיוו "עוגנים חברתיים"- תלמידים בעלי השפעה חברתית רבה. החוקרים בחרו כמה עשרות תלמידים כאלה מכל בית ספר. הם כללו "עוגנים חברתיים" ממגוון תתי-קבוצות של אוכלוסיית בית הספר. בקבוצת הניסוי העבירו ל"עוגנים החברתיים" תוכנית התערבות שלימדה התנהגות סובלנית ואימונים נגד הטרדה ובריונות וכן לימדה איך להנכיח בצורה פומבית וברורה את עמדותיהם בנושא. בקבוצת הביקורת ה"עוגנים החברתיים" לא עברו הכשרה כזאת. הממצאים הראו כי בבתי הספר שנכללו בקבוצת הניסוי רמת האלימות בבית הספר ירדה בקרוב ל-30% בהשוואה לבתי ספר מקבוצת הביקורת. בתי ספר שבהם 20% מהקבוצה המובילה היו "עוגנים חברתיים" דיווחו על ירידה של 60% בדיווחים על אלימות. הממצאים הראו שינוי משמעותי בהפחתת האלימות ברמת האקלים הבית ספרי אך לא ברמת הפרט (בקשרים אישיים).

במחקר נוסף שערכה נמצא כי החלטות של בית המשפט העליון בארצות הברית בנושא נישואים חד מיניים משפיעות על תפיסת אנשים את הנורמה המקובלת בנושא. נמצא כי החלטות בית המשפט לא השפיעו על שינוי העמדה והשפיעו במידה רבה על שינוי בתפיסת הנורמה המקובלת. לאחר שבית המשפט פוסק לטובת נישואים חד מיניים, עולה הסבירות שאנשים יחשבו שאמריקאים אחרים תומכים בנישואים חד מיניים גם אם דעתם האישית בנושא לא משתנה. שינוי זה בתפיסת הנורמות לא היה תלוי דעה פוליטית והיה דומה בקרב ליברלים ושמרנים.

ממצאי מחקריה של לוי פאלוק מעידים על כך שנורמות יכולות להשתנות בהשפעת מסרים ממוסדות, מתקשורת ההמונים וממנהיגים חברתיים ממגוון קבוצות. במחקרים עלה כי גם אם לא חל שינוי בתפיסות, ההתנהגות עדיין משתנה אם אנשים סבורים שזה מה שמקובל. על פי לוי פאלוק נורמות משתנות מהר יותר מעמדות ומתפיסות וכדי לשנות התנהגות כדאי לשים דגש על העברת מסרים שמרמזים על הנורמה המקובלת במקום לנסות לשכנע את האדם לשנות את תפיסתו ואת אמונותיו האישיות.

במהלך הטבח ברואנדה הייתה מעורבות של התקשורת בהכוונה והסתה לאלימות. אנשים קיבלו דרך הרדיו מסר ישיר על פיו מה שמצופה מהם הוא להרוג את שכניהם משבט הטוטסי. במחקר נמצא כי גם כשהמסרים השתנו לחיוב, הדבר שינה את ההתנהגות על פי מה שאנשים האמינו שמקובל. משתתפי קבוצת הניסוי קיבלו מסר דרך הטלנובלה למה נחשב מקובל באותה עת בעיני המוסדות והדבר השפיע על תפיסת הנורמות ובהשפעתה על התנהגותם. לוי פאלוק סבורה שכאשר אזרחי מדינה מקבלים מהמוסדות מסרים על פיהן פעולות לא מוסריות הן הנורמה המקובלת לאותה עת, הדבר משפיע על התנהגותם וגם אזרחים שלא יסכימו עם אותם מסרים יפעלו על פי תפיסתם את הנורמות ויחששו פעמים רבות להתנגד.

רמזים לנורמות שהועברו באמצעות מוסדות, ניתן לראות גם בניסוי הקשור לפסיקות בית המשפט העליון בארצות הברית. לוי פאלוק מציינת כדוגמה לרמזים המועברים מערוצי התקשורת בנוגע לנורמות המקובלות, גם מקרים בהם ניתן לאנשי ציבור קיצוניים זמן שידור ממושך. לדבריה הדבר מסמן לאנשים, שדעתם של אנשי ציבור אלה היא נורמטיבית.

לוי פאלוק מציינת שאנשים מסיקים בנוגע לנורמות גם על ידי התבוננות בהתנהגות של אנשים אחרים ובאלו מההתנהגויות החברתיות מתוגמלות ואלו נענשות. על פי ממצאי מחקריה גם "עוגנים חברתיים", יכולים למלא תפקיד משמעותי בעיצוב של מה שנחשב להתנהגות מקובלת. בניגוד לאינטראקציה המעוצבת על ידי ערוצים מוסדיים, בניסוי בבתי הספר ה"עוגנים החברתיים" סיפקו רמזים על השינוי בנורמות המקובלות, באמצעות מנגנון של אינטראקציה חברתית יומיומית וכתוצאה השפיעו על ההתנהגות.

 תפקידי ייעוץ והבחנות 
 חוקרת בחירה בוועד המייעצת של " 42 רעיונות"
 עמיתה בסגל של אוניברסיטת פרינסטון, אולד דומיניון
 מחקרים של אוניברסיטת פרינסטון בממשל ופוליטיקה, הוועד המנהל (EGAP)
 קונסורציום למנהיגות המשטרה בנושא שוויון
 שותפה, מעבדת פשע ניו יורק, מעבדות עירוניות, אוניברסיטת שיקגו

 פרסים 
 זוכת פרס מקארתור, "Genius Grant" לשנת 2017
 פרס Sage Young Scholars מאת החברה לפסיכולוגיה אישית וחברתית, 2013
 פרס סיאלדיני לחקר שדה לשנת 2010

 מאמרים נבחרים 
 Paluck, EL (2006). אימון גיוון ויצירת קשר בין קבוצות: קריאה לפעולה מחקר. "כתב עת לסוגיות חברתיות", 62 (3), 577–595.
 Paluck, EL (2009). צמצום דעות קדומות וסכסוכים בין קבוצות באמצעות התקשורת: ניסוי שטח ברואנדה. כתב עת לאישיות ופסיכולוגיה חברתית, 96 (3), 574–587.
 Paluck, EL, & Green, DP (2009). הערכה, התנגדות ויישוב מחלוקות: התערבות ניסיונית באמצעות תקשורת המונים לשינוי נורמות והתנהגות ברואנדה. American Political Science Review, 103 (4), 622–644.
 Paluck, EL, & Green, DP (2009). הפחתת דעות קדומות: מה עובד? סקירה והערכה של מחקר ופרקטיקה. סקירה שנתית של פסיכולוגיה, 60, 339-367.
 Paluck, EL, & Shepherd, H. (2012). הבולטות של רפרנטים חברתיים: ניסוי שטח על נורמות קולקטיביות והתנהגות הטרדה ברשת חברתית בית ספרית. Journal of Personality and Social Psychology, 103 (6), 899–915.

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

Psychologist Betsy Levy Paluck | 2017 MacArthur Fellow
 Arguing the right way | Robert Wright & Betsy Levy Paluck (The Wright Show)
 Slate: Radio Reconciliation
 The CUT: Why Doesn’t Spending Time With Women Make Men Less Sexist?
 The CUT: Want to End Bullying? Get the Popular Students to Help

קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:עמיתי מקארתור