בידוד דיפלומטי

בידוד דיפלומטי או בידוד בין-לאומי הוא עונש שמטילה הקהילה הבין-לאומית או קבוצה גדולה של מדינות, כמו האומות המאוחדות, כלפי אומה, ממשלה או קבוצת אנשים. המונח יכול להתייחס גם למצב בו מדינה נמצאת, לאחר שנודתה על ידי הקהילה הבין-לאומית של מדינות או קבוצת מדינות גדולה יותר.

הגורמים שנלקחים בחשבון בהתייחסות לקבוצת המדינות הגדולה יותר משקללים יציבות כלכלית, פוליטית ותרבותית, אך מכיוון שהסדר העולמי משתנה ללא הרף עם עלייתן של מדינות מתפתחות, קבוצה כזו עשויה להשתנות.

 הגדרה 
בידוד בין-לאומי הוא לעיתים קרובות תוצאה של עיצומים בין-לאומיים נגד מדינה ספציפית (או קבוצת מדינות), אך הוא עשוי להיות גם תוצאה של מדיניות בדלנית של המדינה המדוברת. לדוגמה, לוב תחת שלטון קדאפי, הגיעה למצב של בידוד בין-לאומי לאחר עשורים של עימות עם המערב והמדיניות הביקורתית שלה כלפי ממשלות ערביות אחרות.

מונחים או מושגים מסוימים המוכרים באופן נרחב, כמו "מדינה מוקצה" (Pariah State), נטבעו כדי להתייחס למדינות שבודדו את עצמן בין-לאומית או בודדו על ידי קבוצות גדולות של מדינות. המאפיינים של מדינה כזו הם "בידוד דיפלומטי מסוכן, היעדר תמיכה ביטחונית אמינה או עוגנים פוליטיים בתוך מבני ברית של מעצמות גדולות, ו... [היותן] מטרות של גינוי וביקורת אובססיביים ובלתי פוסקים בפורומים בין-לאומיים כמו האומות המאוחדות".

 היסטוריה 
בידוד בין-לאומי, המוגדר כהדרה של מדינה או קבוצה מהקהילה הבין-לאומית, יכול לנבוע מסנקציות בין-לאומיות או ממדיניות בדלנית עצמית. לבידוד זה השלכות מרחיקות לכת, כפי שניתן לראות במקרים היסטוריים ועכשוויים כאחד.
מלחמת האזרחים בספרד: הסכם אי–ההתערבות  שנחתם ב-1936 בין צרפת, בריטניה, גרמניה הנאצית, ברית המועצות ואיטליה, הותיר את הרפובליקה הספרדית במצב של בידוד בין-לאומי קיצוני. אמברגו כלכלי דה-פקטו, לצד סגירת הגבולות הימיים והיבשתיים, מנעו סיוע חיוני מהרפובליקה, ותרמו לניצחון כוחות המורדים. מקרה זה מדגיש כיצד בידוד, אף כשהוא מוצג כנייטרליות, עלול לשרת אינטרסים של גורמים עוינים.
דרום אפריקה בתקופת האפרטהייד: משטר האפרטהייד בדרום אפריקה סבל מבידוד בין-לאומי נרחב. בעוד שבמקרים רבים בידוד מוביל לעוני, האליטה בדרום אפריקה הצליחה לשמור על מעמדה ועושרה, בעוד שהשכבות החלשות ביותר סבלו מההשלכות.
מיאנמר: שלטון צבאי נוקשה הוביל לבידוד בין-לאומי של מיאנמר, ולמערכת בריאות רעועה, חרף שפע משאבים טבעיים.
לוב וסוריה: במהלך ההתקוממויות בלוב (2011) ובסוריה (2011–2012), לחץ בין-לאומי ובידוד תרמו להפלתם של מועמר קדאפי ובשאר אל-אסד.
ונצואלה: משטרו של ניקולס מדורו בוונצואלה חווה בידוד בין-לאומי גובר עקב התערערות הדמוקרטיה במדינה.
רוסיה: פלישת רוסיה לאוקראינה ב-2022 הובילה לבידוד בין-לאומי חריף, הכולל סנקציות כלכליות, גירוש ממועצת אירופה וחרם נרחב.

 הערות שוליים 

קטגוריה:דיפלומטיה
קטגוריה:יחסים בין-לאומיים