ברכת הרואה

ברכת הרואה או ברכת הרואה נר חנוכה, היא ברכה שתיקנו חז"ל לרואה נרות חנוכה בימי החנוכה. חלק מחיוב הברכה הוא לראות נרות חנוכה ולברך עליהם.

חיוב ברכה זו מוטל על אדם שלא הדליק נר חנוכה בעצמו. כאשר הוא יודע שעתיד להדליק בהמשך הלילה, וכאשר בני משפחתו מדליקים בשבילו בביתו, נחלקו הראשונים בדינו.

 מקור הדין 
דין ברכת הרואה נזכר בתלמוד בבלי, במסכת שבת: דין זה נזכר בכל ספרי ההלכה, והוא מוסכם, אך בפרטי הדין וטעמו יש דעות שונות.

בהמשך הסוגיא, מבואר כי הרואה אינו מברך את ברכת 'להדליק נר של חנוכה', ולכך בלילה הראשון של חנוכה, הרואה מברך רק שתי ברכות – ברכת "שעשה נסים" וברכת "שהחיינו", ובשאר הלילות, מברך הרואה רק "שעשה נסים". כך נפסק להלכה גם בשולחן ערוך.

 טעם התקנה 
בעלי התוספות תמהו מדוע תקנו חז"ל ברכת "הרואה" רק על ראיית נרות חנוכה ולא על ראיית קיום מצוות אחרות, כגון לולב או סוכה. הם מציעים מספר הסברים:
 חביבות הנס: נס חנוכה היה מיוחד, ולכן תקנו ברכה מיוחדת לרואים.
 אנשים שאין להם בית: מאחר שישנם אנשים שאין להם אפשרות לקיים מצוות הדלקת נרות חנוכה, כגון אנשים שאין להם בית, לכך תיקנו להם אפשרות לקיים את המצווה על ידי ברכה על ראיית הנרות. על תירוצם זה, כתבו בעלי התוספות שהדבר אינו מיישב מדוע לא תיקנו ברכה זו אף על מצוות מזוזה, מאחר שאנשים שאין להם בית אינם יכולים לקיים מצוות מזוזה.
 ברכה שאין עושה המצווה מברך: אין שייך לתקן ברכה לרואה כאשר העושה את המצווה בעצמו אינו מברך. היינו שרק בנר חנוכה שהמדליק מברך 'שעשה ניסים לאבותינו' ניתן לתקן שאף הרואה יברך ברכה זו, אך בשאר המצוות, כגון בלולב שנוטל הלולב מברך 'על נטילת לולב', לא שייך להטיל על הרואה לברך ברכה זו של 'על נטילת לולב', ולא ראוי לתקן לרואה ברכה אחרת שעושה המצווה עצמו אינו מברך.

 מחלוקות ופרטי דינים 
 ברכת הרואה לאדם שעתיד להדליק 
בראשונים דנו באדם שיודע שידליק נר חנוכה בהמשך הלילה, אך כעת רואה נר חנוכה בטרם הדליק, האם אף בזה מחויב לברך:
 רש"י בשם רבו רבי יצחק בן יהודה כתב: . הט"ז דייק מלשון 'עדיין', שכוונתו שיברך ברכת הרואה .
 בהמשך דבריו כתב הט"ז שמדברי הטור נראה שהבין בדעת רש"י שמדובר רק כשאינו עתיד להדליק באותו לילה . וכן דעת הר"ן. וכן פסק בשולחן ערוך "מי שלא הדליק ואינו עתיד להדליק באותו הלילה וגם אין מדליקין עליו בתוך ביתו, כשרואה נר חנוכה מברך שעשה נסים ובליל ראשון מברך גם שהחיינו". ובמשנה ברורה ביאר: "אבל אם ידליק אחר כך, לא יברך על ראיה, כיון דיוכל לברך אחר כך על ההדלקה".

 ברכת הרואה לאדם שמדליקים עליו בביתו 
עוד נחלקו בדין אדם שאינו עתיד לחזור לביתו ולהדליק, אך יש אחרים שהדליקו במקומו בביתו, כגון שהדליקה אשתו או אחד מבני המשפחה, האם הדלקה זו פוטרת אותו מברכת הרואה או לא:
 בכסף משנה דייק מלשון הרמב"ם . ובב"ח כתב שכן דעת הרא"ש, הסמ"ק, ספר האגודה ועוד.
 לדעת הרשב"א, הר"ן ועוד אין מברכים אם מדליקים עליו בביתו, וכן נפסק להלכה בשולחן ערוך:  וכתב במשנה ברורה, שאף שיש ראשונים שכתבו שיכול לברך, ספק ברכות להקל.

כתב במגן אברהם, שאכסנאי שמשתתף בפרוטה בהדלקת בעל הבית, אף שאינו מדליק בעצמו וגם לא מדליקים בביתו, לדעת כולם אינו צריך לברך ברכת הרואה.

 ברכת הרואה לאחר זמן המצווה 
בשו"ת רעק"א תמה האיך ניתן לברך ברכת הרואה בראיית נרות חנוכה, ולא חוששים שמא עברה חצי שעה מזמן ההדלקה, והסתיימה המצווה, ואינו נחשב כעת 'נר חנוכה'.

ואכן בשו"ת התעוררות תשובה כתב שאין לברך אלא אם יודע שהנרות עדיין בתוך שיעור חצי שעה מהדלקתם.

אמנם רבי נתן גשטטנר כתב דאפשר שאף שאין חיוב להדליק יותר מחצי שעה, אך מכל מקום כל זמן שדולקים יש עליו שם של מצוות נר חנוכה.

 ברכת הרואה בזמנים שונים 
באחרונים הסתפקו במקרים שונים האם ניתן לברך בהם ברכת הרואה:
 בערב שבת: יש הסתפקו אם מברכים על ראיית הנרות בערב שבת, לפני כניסת השבת. מאחר שעיקר זמן חיוב ההדלקה או רק בלילה.
 לאחר כניסת שבת: בשו"ת אפרקסתא דעניא הסתפק האם יש לברך בזמן שכבר אסור להדליק.
 בנרות ההידור: רבי שלמה זלמן אויערבך כתב לברך גם על ראיית נרות ההידור, אף לאחר כיבוי הנר העיקרי.
 נר שהודלק משום חשד: באחרונים דנו האם ניתן לברך על נר שהודלק מפני החשד.
 נרות בית הכנסת: בספרות האחרונים ישנו נידון האם ניתן לברך ברכת הרואה על נרות שהודלקו בבית הכנסת כנהוג.
 נר של קטן: בספר אשל אברהם כתב, כי ייתכן שברכת הרואה נאמרה רק על נרות שמתקיימת בהם מצווה, ולא על נרות קטן שאינו מוציא ידי חובה.

 גדר ברכת "שעשה ניסים" 
באחרונים נחלקו האם ברכת "שעשה ניסים" היא ברכת המצוות או ברכת הודאה:
 יש הטוענים כי זוהי ברכת הודאה על הנס, כמו ברכה על ראיית מקום שנעשה בו נס.
 אחרים סבורים כי היא חלק מברכת המצוות, ועל כן אינה נאמרת כאשר כבר קוימה המצווה בדרך אחרת.

לפ"ז כתבו באחרונים שייתכן שבמחלוקת זו נחלקו הראשונים: לדעת רש"י, הברכה היא ברכת הודאה, ולכך יש לברך ברכת הרואה אף אם עתיד בהמשך הלילה להדליק בעצמו. לדעת הטור והשו"ע, ברכה זו היא ברכת המצוות, ולכך אין מקום לברך אם עתיד לקיים את המצווה בהדלקה עצמית.

 קישורים חיצוניים 



 ראיית נר חנוכה וגדרה - חבל נחלתו יג יט

 הערות שוליים 

קטגוריה:ברכות
קטגוריה:נרות חנוכה