יעדון-ליאם

יַעְדוּן־לִיאְם () או באכדית, יַחֿדוּן־לִים (ia-aḫ-du-un-li-im) היה מלך ממלכת מרי. לא ברור מתי החל שלטונו, אך כנראה זה קרה לפני שנת 1800 לפנה"ס ונמשך עד 1784/3 לפנה"ס. הוא ירש את מלך מרי הקודם, יגיד־לים. יעדון־ליאם איבד את שלטונו לשמשי־הדו הראשון מלך אשור.

ביוגרפיה
יעדון־ליאְם היה בנו של מייסד שושלת השליטים האמורים של מארי יגיד-לים, אך ישנה טביעת חותם, כנראה מתקופת שלטונו של זימרי-לים המציינת כי אביו של יעדון־ליאם, היה אדם בשם חַֿדני־אַדּוּ. הוא היה בן לאיגוד השבטים האמורים בני שמאל .

הוא העביר זמן מה בתור שבוי בידי אילה־כבכבו . בין אילה־כבכבו לבין אביו של יעדון־ליאם הייתה ברית, אשר אותה יגיד-לים הפר והפסיד במלחמה שבאה אחריה.

הוא היה נשוי לשתי נשים, האחת הייתה בתו של מלך ימחֿד, ואילו אשתו השנייה הייתה בתו של מלך אשנונה, כנראה נרם־סין. את הנשים החוקיות שלו הוא שיכן מחוץ לארמון והעדיף נשים אחרות.

מטביעות חותמי גליל ידועים השמות של שתי בנותיו של יעדון־ליאם: אִנִבשִנַ כהנת אדד, יַמַמַ אשת אַסקֻדֻ, ונַגִחַֿ[...], ששמה מופיע ללא מידע נוסף מלבד היותה בתו של יעדון־ליאם "מלך מרי וארץ השמאליים ".

שלטונו
לא ברור האם הוא עלה לכס המלכות מיד לאחר מותו של יגיד-לים, ישנה אפשרות כי בין יגיד-לים ליעדון־ליאְם שלט אדם אחר בשם אישַר-לים ששמו נזכר בשם השנה של אחת מהתעודות אשר נמצאו במארי.

ידועים לנו שמות 15 שנות שלטונו (חלק מהשנים קיבלו יותר משם אחד), אך הסדר הכרונולוגי של שנים אלו אינו ברור. השנים הראשונות של שלטונו לא צוינו בתעודות ולפי כך קשה להגדיר את ראשית מלכותו. הוא שלט במשותף עם אביו, יגיד-לים, כעשרים שנה, עד מותו של האחרון.

יעדון־ליאם העביר את בירתו למארי, ואילו אביו שלט על ממלכתו מעיר צופרום. בזמן שלטונו הוא ערך רפורמה בדרכי כתיבה של תעודות מנהליות, הרפורמה הייתה בעצם אימוץ של צורות סימני יתדות, הכתיב ודרכי הניסוח שהיו נהוגים באשנונה.

על פי עדותו של מלך ניחריא העולה מתוך מכתבו אשר נשלח לזימרי-לים, בתקופתו של יעדון־ליאם נחתם הסכם בינו לבין מלכה של ניחריא דאז, אישחונה-אדו.

כתובות יעדון-ליאם
בכתובת מלכותית אחת נושא המלך את התואר "מלך מרי, תותול וארץ חֿנה". האל דגן הכריז על מלכותו. שבעת מלכי חֿנה נלחמו נגדו, והוא הביסם וסיפח את ארצם. הוא ביצר בחומות וחפירים את מרי ותרקה. הוא בנה עיר בשממה וקרא לה דוּר־יחֿדון־לים ("מבצר יעדון־ליאם" באכדית).
ממוזער|הכתובת של יעדון־ליאם המוקדשת לבניית מקדש האל שַמַש (נמצאו שמונה עותקים נוספים של הכתובת (כתובות 604))
בכתובת המתארת בניית מקדש לאל שַמַש, נאמר שהאל שַמַש התייצב לצדו של יעדון־ליאם, "מלך מרי וארץ חֿנה". עוד נאמר שם שמאז שהאל אל בנה את מרי, אף אחד ממלכיה לא הגיע לים ולהרי הארזים והאשכרוע האדירים וכרת מעציהם, אך יעדון־ליאם, "ראם המלכים" (ri-im šar-ri), הגיע לחוף הים, הגיש לים מנחה גדולה, וחייליו רחצו בים. לאחר מכן הוא נכנס ליער הארזים והאשכרוע וכרת עצים שונים. הוא הציב ביער מונומנט לזכרו. הוא הכניע את ארץ חוף הים והטיל עליה מס קבוע.

לאחר מכן, באותו הלוח, מתואר מרד של כמה מלכים נגד יעדון־ליאם: לַאֻם מלך סַמַנֻ וארץ אֻברַבִיֻ, בחֿלֻ־כֻלִּ מלך תותול וארץ אַמנַנֻ, אַיַלֻ מלך אַבַתֻּ וארץ רַבֻּ. לאלה הצטרפו חיילי שומו־יפוע מלך ימחֿד, וכולם התאספו בעיר סַמַנֻ, אך הובסו על־ידי יעדון־ליאם. הוא החריב את העיר חַֿמַן של אנשי חֿנה ושבה את מלכם כַ־צֻרִ־חַֿלַ.

לאחר מכן מתוארת בלוח בניית מקדש האל שַמַש, שנקרא אֵגִרזַלַנכִ (בית שמחת שמים וארץ). הלוח נגמר בברכה ליעדון־ליאם וקללה למי שיהרוס את המקדש.

לקריאה נוספת
 נתן וסרמן ויגאל בלוך, האמורים: מסופוטמיה בראשית באלף השני לפנה"ס, כרמל, 2019
 אברהם מלמט, מארי וישראל: שתי תרבויות שמיות-מערביות, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשנ"א - 1991
 משה ענבר, נבואות, בריתות ושבטים בתעודות מארי, מוסד ביאליק, 2007

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:מלכי מארי
קטגוריה:מלכים אמורים