צווי המעצר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות מלחמת חרבות ברזל

צווי המעצר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות מלחמת חרבות ברזל הם צווי מעצר שהוצאו ב-21 בנובמבר 2024 על ידי בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC) בעקבות חקירת בית הדין בעניין פלסטין לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לשר הביטחון יואב גלנט, בטענה לאחריות לפשע מלחמה של הרעבה כשיטת לחימה, וכן לפשעים נגד האנושות של רצח עם ו"מעשים לא אנושיים" אחרים (כמו מניעת תרופות) במהלך מלחמת חרבות ברזל. בית הדין גם הוציא צווי מעצר לבכיר ארגון הטרור חמאס מוחמד דף, שהיה האחראי להוצאתו לפועל של טבח שבעה באוקטובר, אך לא צווים לאיש מהדרג הצבאי בישראל.

על פי צו המעצר, 125 המדינות החברות ב-ICC נדרשות לעצור את נתניהו וגלנט אם ייכנסו לשטחן.

 צווי המעצר 
ב-12 באוקטובר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, הצהיר התובע הראשי של ה-ICC, כרים קאן, כי בסמכותו של בית הדין להעמיד לדין גם על פשעי מלחמה שבוצעו על ידי פלסטינים בשטח ישראל וגם על ידי ישראלים בשטח פלסטיני. ב-29 בדצמבר 2023 דרום אפריקה הגישה תביעה נגד ישראל לבית הדין הבינלאומי, בטענה כי התנהגותה של ישראל נחשבת לרצח עם.

ב-20 במאי 2024 הודיע קאן כי יגיש בקשות לצווי מעצר נגד מנהיגי חמאס, יחיא סינוואר, מוחמד דף ואיסמעיל הנייה, וכן נגד מנהיגי מדינת ישראל: ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון יואב גלנט. הבקשה למתן צו נגד הנייה בוטלה בעקבות הריגתו ב-31 ביולי 2024.

בית הדין דחה את טענתה של ישראל כי אין בסמכותו לדון בעניינה של המלחמה.

ב-21 בנובמבר 2024 השופטים בלשכה המקדמית של בית הדין הפלילי הבינלאומי, ניקולא גווילו (נשיא, צרפת), ריינה אדלייד סופי אלפיני-גאנסו (בנין) ובטי הוהלר (סלובניה) הוציאו צווי מעצר נגד נתניהו וגלנט מישראל, ונגד מוחמד דף מחמאס.

הלשכה הצהירה כי היא מצאה נימוקים הגיוניים לכך ש"החל מ-8 באוקטובר 2023 ועד ל-20 במאי 2024 לפחות" נושאים נתניהו וגלנט באחריות פלילית "כשותפים לביצוע המעשים במשותף עם אחרים: פשע המלחמה של הרעבה כשיטת לחימה, הפשעים נגד האנושות של רצח עם, רדיפה ומעשים לא אנושיים אחרים" ו"כממונים אזרחיים על פשע המלחמה של הכוונת מתקפה נגד אוכלוסייה אזרחית". וכי מוחמד דף נושא באחריות ישירה ופיקודית "לפשעים נגד האנושות של רצח, השמדה, עינויים ואונס וסוגים אחרים של אלימות מינית", וכן פשעי מלחמה שונים. היא מצאה נימוק סביר כי "הפשעים נגד האנושות היו חלק מהתקפה נרחבת ושיטתית שהופנתה על ידי חמאס וקבוצות מזוינות אחרות נגד האוכלוסייה האזרחית בישראל".

ב-25 בנובמבר הודיע דובר בית הדין הפלילי הבינלאומי כי קיימת אפשרות להקפאת ההליכים נגד נתניהו וגלנט, אם מערכת המשפט בישראל תחקור את ההאשמות שעומדות בבסיס הצווים. גורמים משפטיים בישראל החוו את דעתם כי הדרך היחידה לעצור את ההליכים היא בעזרת הקמת ועדת חקירה ממלכתית.

 האשמת התובע בתקיפה מינית 
על פי דיווח בעיתון האמריקאי וול סטריט ג'ורנל, עוזרת שעבדה יחד עם התובע כרים חאן התלוננה על כך שבמספר מקרים כפה עליה יחסי מין במהלך נסיעותיהם כחלק מעבודתם על החקירה בעניין המלחמה בעזה. על פי הדיווח, חאן טיפל בעניין הצווים ואף שינה תוכניות באופן בלתי צפוי תוך כדי שנודע לו על תלונותיה של העובדת, ואף ניסה לשכנע את העובדת, על פי עדותה, שלא להתלונן בכדי שלא לפגוע בהוצאת הצווים כנגד הבכירים הישראלים. חאן הכחיש כי ביצע כל עבירה מינית.

במאי 2025 פורסם כי חאן יצא ל"חופשה מנהלית" עד שתושלם החקירה בעניין ההאשמות בתקיפה מינית.

 בעקבות הוצאת הצווים 
בתחילת דצמבר 2024 צרפת הודיעה שלא תכבד את הצו כיוון שיש חסינות לישראל מפני החלטות בית הדין בהאג. עם זאת, בביקור הרביעי של נתניהו אצל הנשיא טראמפ בספטמבר 2025 עמדתה נעשתה מעורפלת ונתניהו נאלץ לטוס לארצות הברית וחזרה מעל הים התיכון.

ארצות הברית לא כיבדה את הצווים. בתגובה להוצאת הצווים נגד נתניהו וגלנט, ב-9 בינואר 2025 הקונגרס האמריקני אישר הצעת חקיקה להטלת סנקציות על בית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג, לפיה נשיא ארצות הברית יוכל להקפיא נכסים ולשלול ויזות מכל זר שתרם למאמצי בית הדין "לחקור, לעצור, לעכב או להעמיד לדין אדם מוגן", כשהגדרת "אדם מוגן" היא בכירי הצבא וממשל של ארצות הברית או בעלות בריתה, שלא קיבלו את סמכותו של בית הדין בהאג.

הונגריה שהודיעה שלא תכבד את צו המעצר, ארגנה ביקור רשמי של נתניהו במדינה, שבמהלכו פרשה מבית הדין הפלילי בהאג. ארגנטינה ובריטניה אף הן הודיעו שלא יכבדו את הצווים.

המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט בין-לאומי, ד"ר גיל-עד נועם, פעל לביטול צווי המעצר ונגיש ערעור נגדם, אך הערעור נדחה.

 תגובות 
 : משרד ראש ממשלת ישראל כינה את צווי המעצר של בית הדין נגד נתניהו וגלנט "אנטישמיים" והשווה אותם לפרשת דרייפוס.
 שר הביטחון, ישראל כ"ץ, ויו"ר ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, יולי אדלשטיין, גינו את החלטת בית הדין.
נשיא המדינה, יצחק הרצוג, וראשי מפלגות האופוזיציה, יאיר לפיד, בני גנץ ויאיר גולן גינו אף הם את החלטת בית הדין. לעומתם מפלגת חד"ש בירכה על ההחלטה.
  ג'ון ת'ון, מנהיג הרוב הרפובליקני בסנאט אמר כי: "הסנאט צריך להעביר מיד חקיקת סנקציות, כפי שהבית כבר עשה על בסיס דו-מפלגתי". חבר הקונגרס מייק וולץ אמר כי: "ל-ICC אין אמינות, וההאשמות הללו הופרכו על ידי ממשלת ארצות הברית. ישראל הגנה באופן חוקי על עמה ועל גבולותיה מפני טרוריסטים רצחניים. אתם יכולים לצפות לתגובה חזקה להטיה האנטישמית של ה-ICC והאו"ם בינואר". הסנאטור לינדזי גרהאם אמר בראיון לפוקס ניוז כי בית הדין הבינלאומי בהאג הוא "גוף אנטישמי", ואיים על מדינות שמתכוונות לאכוף את הצו כי "אם אתם הולכים לעזור ל-ICC כמדינה, ולאכוף את צו המעצר נגד ביבי וגלנט, שר הביטחון לשעבר, אטיל עליכם סנקציות כמדינה".
 לאחר תחילת כהונתו, הטיל הנשיא דונלד טראמפ סנקציות על בית הדין בהאג. בין השאר, הסנקציות מונעות מעובדי בית הדין שאינם אזרחים אמריקאים להיכנס לארצות הברית ואוסרות על חברות אמריקאיות לספק שירותים או סיוע לתובע הראשי קרים חאן. ארגונים רבים הפסיקו לשתף פעולה עם בין הדין.
 : בנובמבר 2024 אנטוניו טאג'אני שר החוץ האיטלקי מתח ביקורת על החלטת בית הדין בהאג להוציא צווי מעצר בינלאומיים למנהיגים הישראלים ואמר "ההשוואה בין מנהיגי ישראל לחמאס - לא מציאותית" והוסיף "על בית הדין לעסוק בסוגיות משפטיות, לא בסוגיות פוליטיות".
  ראש ממשלת הונגריה, ויקטור אורבן, הודיע כי לא יכבד את פסיקת בית הדין ולא יאכוף את הצו, ואף הזמין את ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לביקור בהונגריה.
  נשיא ארגנטינה חבייר מיליי גינה את ההחלטה וכתב "הרפובליקה הארגנטינאית מביעה את אי הסכמתה העמוקה עם ההחלטה האחרונה של בית הדין הפלילי הבינלאומי (ICC) להוציא צווי מעצר נגד ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ושר הביטחון לשעבר, יואב גלנט. החלטה זו מתעלמת מזכותה הלגיטימית של ישראל להגן על עצמה מפני התקפות מתמדות של ארגוני טרור כמו חמאס וחזבאללה".
 : חבר הלשכה המדינית של חמאס, באסם נעים, בירך על החלטת בית הדין הפלילי שדבריו הוא "צעד חשוב לקראת צדק", וקרא לבית הדין להרחיב את היקפי מתן הצווים לגורמים ישראליים אחרים. חמאס התעלם מהצו שניתן למוחמד דף.
 : הרשות הפלסטינית שיבחה את החלטת ה-ICC ואמרה כי היא "מחזירה את התקווה והאמון במשפט הבינלאומי ובמוסדותיו, ובחשיבותם של צדק, אחריות והעמדה לדין של פושעי מלחמה".

בעקבות האשמות ישראליות בנוגע לחוסר הנייטרליות של השופטת ביתי הוהלר, טען בית הדין כי להוהלר לא הייתה מעורבות קודמת בחקירות הקשורות לפלסטינים בזמן שהותה במשרד התובע. הוהלר הוסיפה כי היא "לא ניגשה למסמכים, ראיות או תיקים סודיים הקשורים לעניין".

 ראו גם 
 חקירת בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעניין פלסטין

קישורים חיצוניים
 Situation in the State of Palestine: ICC Pre-Trial Chamber I rejects the State of Israel’s challenges to jurisdiction and issues warrants of arrest for Benjamin Netanyahu and Yoav Gallant, International Criminal Court




 לוחמים על הכוונת, כתבה בחדשות 12, 22 בדצמבר 2024




 הערות שוליים 

קטגוריה:בית הדין הפלילי הבין-לאומי
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:חקירות בית הדין הפלילי הבין-לאומי
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני: המשפט הבין-לאומי
קטגוריה:2024 בחוק ומשפט