צפרות בישראל

צפרות בישראל היא כלל פעילות הצפייה, המעקב, התיעוד והניטור של עופות בישראל. הצפרות בישראל, בשונה מאורניתולוגיה שהיא מחקר מדעי ופורמלי של עופות, נעשית בדרך כלל ממניעים חברתיים או כתחביב לשעות הפנאי. בזכות מגוון מיני העופות בישראל, הפכה הצפרות לתחביב נפוץ בישראל, כשהיא מושכת אליה צפרים גם מרחבי העולם. עם השנים, הוקמו עוד ועוד מרכזי צפרות ברחבי הארץ, והצפרות בארץ החלה להתרחב אל קהלים נוספים.

הצפרות יכולה להיעשות על ידי צפייה בציפורים בעין בלתי מזוינת, על ידי שימוש במכשיר לשיפור חזותי כמו משקפת או טלסקופ, על ידי האזנה לקולות ציפורים, או על ידי שימוש במצלמות מעקב. אף שהצפרות נעשית לרוב בתור תחביב, לאוסף העשיר של התצפיות ותיעודן יש ערך מדעי רב, ואורניתולוגים מקצועיים נעזרים בהן לצורך מחקרם. הצפרות בישראל, אף הפכה למעין ספורט תחרותי כשנערכות מדי שנה תחרויות צפרים.

 גאוגרפיה 
ממוזער|250x250 פיקסלים|מסלולי נדידה עולמיים (בוורוד ובסגול המסלולים העוברים מעל ארץ ישראל)
ממוזער|250x250 פיקסלים|נתיבי נדידת העגור האפור. ניתן לראות כי אחד ממסלולי הנדידה (בירוק), חולף מעל פני ישראל. 
ממוזער|250x250 פיקסלים|האכלת העגורים באגמון החולה
בארץ ישראל כ-550 מיני עופות, מגוון גדול מאוד יחסית לשטחה הקטן. הסיבה העיקרית לריבוי המינים הוא מיקומה הגאוגרפי של הארץ על מסלול הנדידה העיקרי של מאות מיני עופות אשר מקננים במערב אסיה או באירופה וחורפים במזרח התיכון או באפריקה. על פי הערכות עוברים בישראל בכל עונת נדידה (באביב ובסתיו) למעלה מחצי מיליארד עופות, הנודדים צפונה דרך ישראל בין אוגוסט עד נובמבר, וחוזרים דרומה במרץ עד מאי.

כמו כן ארץ ישראל נמצאת במקום המפגש של שלוש יבשות, וכוללת מספר אזורים ביוגאוגרפיים שונים המספקים מגוון של בתי גידול.

למעלה ממאה מינים שונים של עופות חורפים בישראל, כלומר נשארים בתחומה במשך כל החורף.

 היסטוריה 
ממוזער|250x250 פיקסלים|דוכיפת, שנבחרה לציפור הלאומית של ישראל - הליך הבחירה עורר את תודעת הצפרות בקרב ציבור רחב בישראל
ממוזער|250x250 פיקסלים|מסתור הצפרות בתחנה לחקר ציפורי ירושלים
ממוזער|איריס האן, מנכ״לית החברה להגנת הטבע, נושאת דברים בפתיחת יום העיון השנתי ה-39 לצפרות, באוניברסיטת תל אביב
ממוזער|250x250 פיקסלים|זנבן ערבי אוכל מכף יד במרכז הצפרות וחקר הזנבנים בחצבה
ממוזער|250x250 פיקסלים|המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון
ממוזער|250x250 פיקסלים|פארק הצפרות באילת
ממוזער|250x250 פיקסלים|פלמינגואים בבריכות המלח בפארק הצפרות באילת
ממוזער|250x250 פיקסלים|שקנאים מצויים בשמורת החולה
חיים מירום היה זואולוג ישראלי, מחברו של "צפורי ארץ ישראל", מגדיר הציפורים הראשון בישראל, וממניחי היסוד לצפרות הישראלית.

בשנת 1980, נוסד מרכז הצפרות הישראלי, במסגרת אגף שימור סביבה וטבע בחברה להגנת הטבע. המרכז מנהל מספר מרכזי צפרות, מפעיל סיורים לקהל הרחב, מבצע מחקרים וניטורים ועוד. כמו כן, מרכז הצפרות הישראלי הוא השותף הישראלי של ארגון הצפרות הבינלאומי Birdlife International. המרכז עורך מדי שנה מאז הקמתו יום עיון בנושא צפרות.

בשנת 1994 הוקמה התחנה לחקר ציפורי ירושלים, ומאז הוקמו מרכזי צפרות נוספים בכפר רופין, בעמק החולה, במעגן מיכאל, באילת ובמקומות נוספים.

ב-2008, במסגרת חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל, נבחרה הדוכיפת לציפור הלאומית של ישראל. הליך הבחירה עורר את תודעת הצפרות בקרב ציבור רחב בישראל. המומחה לצפרות יוסי לשם מאוניברסיטת תל אביב, סבור שההצבעה עצמה אף תרמה ללימוד נושא הצפרות ושיפור התודעה של המשתתפים לשמירת הסביבה.

באפריל 2012, התקבלה החלטת ממשלה המאשרת הקמה של רשת מוקדי צפרות לאומית. במסגרת ההחלטה הוקצו 39.2 מיליוני ש"ח לחמש שנים (2012-2016), למען פיתוח ושדרוג של שבעה מוקדי צפרות קיימים ובנוסף - הקמת תשתית הרשת הניהולית של מוקדי הצפרות.

מאז 2014, אחת לשנה, עורכת החברה להגנת הטבע את אירוע "אלופי הנדידה"; תחרות צפרות קבוצתית בהשתתפות קבוצות מהארץ ומהעולם שמטרתה תצפית במספר הרב ביותר של מינים בפרק זמן של 24 שעות. כמו כן, גם קק"ל עורכת מאז 2018 תחרות צפרות שנתית הנקראת צפרתון.

 טוויצ'ים 
נסיעה שמטרתה לצפות בציפור נדירה שדווחה על ידי צפרים אחרים נקראת בלעז "טוויץ'". בישראל, מרובים הדיווחים על עופות נדירים שנצפים מדי פעם. הסיבה העיקרית לכך לרוב היא טעויות של עופות במהלך מסלולי הנדידה שלהן, והגעתן אל הארץ בשוגג. מקרים אלו מושכים צפרים רבים לצפות ולתעד באותן ציפורים טועות.

ב-5 בינואר 2023, דווח על תצפית של דוחל שחור, סמוך למושב מאור שבעמק חפר, מזדדמן נדיר ביותר עם עשר תצפיות עד היום בישראל. הדוחל משך אליו צפרים רבים מישראל ואף מהעולם.

ב-29 בדצמבר 2023, דווח על תצפית של צוללן פסיפי בלגונת השלום באילת, הפעם הראשונה והיחידה אי פעם שנצפה המין בישראל, וכן גם הפעם הראשונה שהוא זוהה במזרח התיכון. בעקבות כך, הגיעו אל המקום עשרות צפרים, תחילה מאילת והאזור ובהמשך מכל חלקי הארץ.

בנובמבר 2024, במהלך עונת הנדידה, דווח על תצפית של שמפתן בפארק נחל באר שבע, הפעם הראשונה מאז 1995 שנצפה המין בישראל, והפעם ה-13 אי פעם שנצפה בישראל. עקב כך, החלו להגיע צפרים רבים למקום לצפות בו. באותו החודש, נצפה קיכלי אפור-חזה בשכונת נאות לון שבבאר שבע, בפעם השלישית בלבד שהציפור תועדה אי פעם בארץ. עקב כך, הגיעו למקום כמאות צפרים.

מדי פעם נצפה בפארק הצפרות באילת פלמינגו בעל מוטציה גנטית שהפכה את מרבית גופו לשחור. פלמינגו זה נחשב כפלמינגו השחור היחידי בעולם, ומושך צפרים ומבקרים מכל רחבי העולם.

 ארגונים ושותפויות 
ישראל נמצאת בשטח בו פועלת גם החברה האורניתולוגית של המזרח התיכון, אשר מטרותיה הן לאסוף ולפרסם נתונים אודות אורניתולוגיה, לעודד עניין בעופות האזור ובשימורן, לסייע לארגוני סביבה ושימור אזוריים ולאגודות צפרות.

ישראל שותפה גם בארגון Birdlife International, שהגדיר בה כ-16 אזורי ציפורים בעל חשיבות (וכן, אזורים נוספים בשטחי הרשות הפלסטינית ורצועת עזה). חלק מאזורים אלה מוגנים על ידי שמורות טבע וחלקם חולשים על פני שטחים פתוחים. השטח הכולל של אזורים אלה הוא כ-4,567 ק"מ רבוע, למעלה מחמישית משטח המדינה. בין אזורים אלה נמצאים: עמק החולה, הנגב המערבי, מדבר יהודה, שפלת יהודה ועוד.

חברות לתיירות צפרות בין לאומיות כמו Birding Ecotours, מפעילות גם סיורים בישראל.

 מרכזי צפרות 
מרכזי הצפרות הבולטים והעיקריים בישראל הם:
 פארק הצפרות באילת - נפתח ב-1980 באילת ובולט בלהקות הפלמינגואים שפוקדות אותו מדי עונה. כמו כן, בזכות מיקומה של אילת, העופות הדואים נוהגים לעבור מעל ה"גשר היבשתי" שלה היות שהאוויר הדרוש להם להתרוממות נוצר מעל היבשה ולא מעל הים.
 המרכז האקולוגי: לוטן - הוקם ב-1996 בקיבוץ ללוטן, במקום בו הייתה מחצבה לא פעילה. מיקומו של קיבוץ לוטן בלב הערבה הדרומית, באזור העשיר בצמחייה ובמקורות מים, הפך אותו לתחנת "תדלוק" וצבירת אנרגיה חשובה ביותר עבור מאות מינים של עופות נודדים החולפים בשמי השבר הסורי-אפריקני.
 מרכז הצפרות וחקר הזנבנים בחצבה - הוקם ב-1971 בצמוד לבית ספר שדה חצבה. המרכז עוסק בעיקר במחקר בביולוגיה, באקולוגיה ובהתנהגות חברתית של הזנבן הערבי, ציפור שיר החיה במערכת חברתית מורכבת.
 התחנה לחקר ציפורי ירושלים - הוקם ב-1994, והוא אתר הטבע העירוני הקהילתי הראשון בירושלים. ירושלים משמשת נקודת עצירה לעשרות אלפי ציפורים נודדות, והתחנה שבתחומה אוספת מידע על הרגלי הנדידה ועל מצבם של עופות שונים המגיעים אליה.
 המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון - הוקם בעמק איילון בשנת 1996 ביוזמה משותפת של אוניברסיטת תל אביב והחברה להגנת הטבע. מלבד מחקר וחינוך עוסק המרכז בניטור נדידת עופות על מנת למנוע התנגשויות עם כלי טיס.
 מקור החסידה - הוקם בשנת 1996 בכפר רופין בעמק בית שאן. עמק בית שאן וסביבתו, "עמק המעיינות", עשיר בבתי גידול טבעיים ומלאכותיים, המצויים בהר הגלבוע ורמת יששכר, גאון הירדן, חורשה טבעית, בריכות דגים, שדות, מטעים - מקומות אלה מהווים מוקד משיכה לעופות הנודדים.
 פארק הצפרות במעגן מיכאל - הוקם ב-2007 על ידי החברה להגנת הטבע כחלק מבית ספר השדה. סביב המרכז נצפים עופות רבים עקב קרבתו של המרכז אל בריכות הדייג, חוף הים ונחל תנינים.
 מרכז צפרות עין אפק - הוקם בשנת 2007 בשמורת עין אפק. יתרונו של בית הגידול הוא בנביעות המים בו במשך כל השנה. זהו בית הגידול הלח הכמעט יחיד בארץ שבו מצויים מים טבעיים באיכות טובה. סביב המרכז זורם נחל נעמן והתהוו ביצות טבעיות. בית גידול זה היווה מוקד משיכה לעופות מים וציפורי שיר.
 מרכז הצפרות החולה - הוקם בשנת 2001 על ידי החברה להגנת הטבע, על מנת לקדם פעילות צפרות ושמירת טבע באזור. ייחודם של ביצת החולה והאגם היה בהיותם צומת מפגש בין הצומח והחי מיבשות שונות. צמחים ובעלי חיים מאפריקה הגיעו כאן לקצה גבול תפוצתם הצפוני ואילו נציגים של צומח וחי מאירופה הגיעו בביצה לקצה גבול תפוצתם הדרומי.
 התחנה לחקר ציפורי עמק צרעה - פועל באופן סדיר החל משנת 2008. פעילות המרכז היא מחקרית בעיקרה, ובמסגרתה מתבצעים טיבועים של ציפורי-שיר במגוון בתי גידול בעמק: שדות אספסת, פרדסים, מטעי זיתים, מאגר-ביוב ועוד. בשנת 2008 טובעו בעמק צרעה כ-14,000 ציפורים מעשרות מינים שונים.
 פארק ראש ציפור - הוקם ב-2017, ונחשב בפני צפרים רבים כ"ריאה ירוקה" בלב תל אביב, והוא מאוכלס בעצים רבים, ולמרות היותו חלק מפארק הירקון, אין ביער משטחי דשא.

בתוכנית להקים את המרכזים הבאים:
 מרכז הצפרות בדגש על נשרים במרום הגליל באזור נחל דישון.
 פארק אריאל שרון - על גדות נחל איילון סמוך לתל אביב.
 המרכז הרב תחומי לחקר ים המלח ו"הבקע הגדול" - בית ספר שדה עין גדי. מתוכנן שיתוף פעולה על הפלסטינים ביריחו ועם ממלכת ירדן בעבר הירדן.

 אתרי צפרות פרטיים 
עם השנים ועם התרחבות תיירות הצפרות, קמו עוד ועוד מיזמים של גופים פרטיים, רשויות, עמותות וחברות להקמת אתרי צפרות. בין אתרים אלו נמצאים מלחת סדום, המצפור של סיליה ודרור בעזוז, מצפור ויקר ועוד.

 צפרים בולטים 
ממוזער|255x255 פיקסלים|שלום זו-ארץ - הצפר הראשי הראשון של רשות שמורות הטבע
ממוזער|250x250 פיקסלים|מצפור לזכרו של שלום זו-ארץ בשמורת נחל תנינים
שלום זו-ארץ היה הצפר הראשי הראשון של רשות שמורות הטבע; מראשוני שומרי הטבע בישראל, המייסד והמנחיל של תורת הצפרות בישראל ופעילותה העממית, מקים בית ספר שדה חוף הכרמל, ומייסד היחידה למניעת מטרדי הציפורים ברשות שדות התעופה.

הדורם שיריחי הוא אורניתולוג וצפר ישראלי, שייסד את פארק הצפרות באילת והיה למנהלו הראשון, והיה מעורב בגילויים של כמה מינים של ציפורים פלה-ארקטיות, וכמה מינים של ציפורים בישראל. במהלך השנים פרסם מספר ספרים אקדמיים אודות ציפורים, הראשון שבהם היווה קודקס שלם ומקיף לציפורי ישראל (Birds of Israel), וכתוצאה מכך הרחיב את מחקריו ואף הוציא ספרים נוספים על ציפורי המזרח התיכון וציפורי אירופה.

 בתרבות 
הפרק השישי של תוכנית הטבע, ישראל הפראית, מתמקד בנדידת העופות בישראל, ועוקב אחר קבוצת צפרים בתחרות הצפרות אלופי הנדידה.

 מבחר תמונות 

 ראו גם 
 חקר החי בישראל
 פארק אגם הפרפרים
 עמק הצבאים
 ארץ החרדונים
 פורשים כנף - אימוץ הנשרים והדורסים בישראל
 פרויקט העגורים באגמון החולה

 קישורים חיצוניים 

 מאגר המידע הלאומי לציפורי ישראל ע"ש 
 תצפית לעולם הטבע-מגדיר ציפורי ארץ ישראל
 אתר הצפרות הישראלי




 הערות שוליים 

*צפרות בישראל
קטגוריה:ארץ ישראל: החי