מערך ההגנה האווירית במלחמת חרבות ברזל

מערך ההגנה האווירית לחם במלחמת חרבות ברזל עוד מיומה הראשון 7 באוקטובר 2023, במהלך מתקפת הפתע. מאז ולאורך המלחמה המערך היה פרוס בהגנה בכל החזיתות – בחזית העיקרית שברצועת עזה, החזית הצפונית בלבנון ובסוריה, וכנגד מעורבות איראן, המיליציות פרו-איראניות בעיראק והחות'ים במלחמה.

מערך ההגנה האווירית התמודד במלחמה עם מספר רב של איומים, ששוגרו מזירות שונות ברחבי המזרח התיכון, ומערכת ה"חץ" רשמה יירוטי בכורה מבצעיים באמצעות מיירטי חץ 2 וחץ 3, כולל יירוטים של טילים בליסטיים מחוץ לאטמוספירה. הפעילות הגיעה לשיא במתקפה האיראנית על ישראל ב-13 ו-14 באפריל 2024, שבה יירט מערך ההגנה האווירית לצד חיל האוויר כמאה טילים בליסטיים, טילי שיוט וכטב"מים רבים שלראשונה שוגרו מאדמת איראן. מערכות ההגנה האווירית רשמו 99% הצלחה, דבר שנחשב להישג היסטורי בכלל תולדות הלוחמה האווירית.

מאז תחילת המלחמה ועד נובמבר 2024 נורו לישראל מכל החזיתות קרוב ל-26,500 טילים ורקטות לצד כטב"מים.

 רקע 

במהלך המתקפה נהרגו שלושה לוחמי מערך ההגנה האווירית מגדוד 947 שיצאו למלא סוללת כיפת ברזל באזור מחנה רעים.

בעקבות מתקפת הפתע הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל לשם מיטוט שלטון החמאס ברצועת עזה וחיסול כל המחבלים השוהים שם.

 מהלך הלחימה 
שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|נתוני היירוט בחודש הראשון למלחמה כפי שפורסם על ידי דובר צה"ל
במהלך מלחמת חרבות ברזל התמודד מערך ההגנה האווירית בלחימה רב-זירתית עם מספר רב של איומים, ששוגרו מזירות שונות ברחבי המזרח התיכון. במטח הראשון שנורה מרצועת עזה לישראל כחלק ממתקפת הפתעה ב-7 באוקטובר בשעה 6:28 נורו בתוך 4 שעות כ-3,000 רקטות לעבר ישראל. מדובר במתקפה האווירית הגדולה ביותר לעורף מדינת ישראל אי פעם. עם כניסת הכוחות הקרקעיים לתמרון ברצועה, נראתה ירידה משמעותית בכמות שיגור הטילים וקצב השיגורים מעזה פחת מכ-1,000 רקטות בממוצע בימים הראשונים לסביבות 100–150 ביממה בהמשך החודש הראשון. בסה"כ נורו לעבר שטח מדינת ישראל כ-9,500 שיגורים במהלך החודש הראשון למלחמה.

במהלך המלחמה, מערך ההגנה האווירית נפרס בפריסה הגדולה והרחבה ביותר שלו אי פעם, המכוונות הן לזירה הצפונית והן לזירה הדרומית. לראשונה, כלל אמצעי ההגנה האווירית של צה"ל נפרסו והופעלו בפריסת שיא של סוללות הגנה אויירית ברחבי הארץ, ובהם סוללות כיפת ברזל, יהלום (פטריוט), חץ, קלע דוד (שרביט קסמים) וכיפת מגן (כיפת ברזל ימית המופעלת על ידי חה"י), לצד אמצעי הגנה נוספים כמו לוחמה אלקטרונית, שהפילו מטרות עוינות בשמיים.

במלחמה נעשה שימוש מבצעי ראשון במערכות ההגנה האווירית "חץ 2" ו"חץ 3": ב-31 באוקטובר חץ 2 יירט מעל הים האדום טיל בליסטי ששיגרו החות'ים מתימן וב-4 בנובמבר יירט רקטת קרקע-קרקע מדגם עיאש 250 ששיגר חמאס מרצועת עזה לעבר אילת; ב-9 בנובמבר יירט חץ 3 מחוץ לאטמוספירה טיל בליסטי ששיגרו החות'ים. לצד מערכות ה"חץ" נעשה שימוש רב בכיפת ברזל וקלע דוד ליירוט רקטות ארטילריות וכלי טיס בלתי מאוישים עוינים. ב-8 באפריל 2024 מערכת כיפה ימית על גבי סער 6 רשמה יירוט בכורה כשהפילה כטב"ם ליד אילת. מערכת ה"חץ" רשמה יירוטי בכורה מבצעיים באמצעות מיירטי חץ 2 וחץ 3, כולל יירוטים של טילים בליסטיים מחוץ לאטמוספירה. הפעילות הגיעה לשיא בתקיפה האיראנית על ישראל ב-13 ו-14 באפריל 2024, שבה יירט מערך ההגנה האווירית לצד מטוסי חיל האוויר טילים בליסטיים, טילי שיוט וכטב"מים שלראשונה שוגרו מאדמת איראן. מערכות ההגנה האווירית הישראליות יחד עם קואליציית ההגנה האווירית הבין-לאומית רשמו 99% הצלחה, דבר שנחשב להישג היסטורי בתולדות הלוחמה האווירית.

במהלך מבצע עם כלביא והמתקפה האיראנית על ישראל היה מערך ההגנה האווירית פרוס בפריסה מלאה, על ישראל שוגרו למעלה מ-550 טילים ונשמעו בה למעלה מ-12,708 אזעקות. מערך ההגנה האווירית הצליח ליירט מאות טילים בליסטיים, כ-63 טילים הצליחו לחדור את מערך ההגנה הרב-שכבתי וגרמו ל-29 הרוגים ו-3,238 פצועים, 23 מתוכם במצב קשה. 15,000 אזרחים פונו מבתיהם, אחוזי היירוט נגד הטילים היו 86%. איראן גם שיגרה למעלה מ-1,000 כלי טיס בלתי מאוישים מתאבדים לעבר ישראל. רבים מהם מדגם שאהד 136 ושאהד 129. מתוך כ-1,000 כטב"מים איראניים ששוגרו לישראל, רק שניים חדרו את מערכות ההגנה והתפוצצו ביעדם. בסך הכל מעל 99% מהכטב"מים יורטו.

 אירועים בולטים 
בליל 14 באפריל 2024 התקיפה איראן את ישראל. במסגרת התקיפה שיגרה איראן לעבר ישראל כ-185 כלי טיס בלתי מאוישים, כ-110–130 טילים בליסטיים ו-36 טילי שיוט. החל מהשעה 00:30 ב-14 באפריל, נסגר המרחב האווירי של מדינת ישראל לטיסות בין-לאומיות ופנים ארציות. נמל התעופה רמון נסגר לתנועה עוד לפני כן. מוקדם יותר, גם מצרים וירדן הודיעו על מצבי חירום וסגירה זמנית של המרחב האווירי שלהן. בשעה 01:42 שוגרו מאיראן לישראל 110–130 טילים בליסטיים – מדגמי ח'ייבר שכן, שיהאב-3 ועימאד – ובמקביל החלו להישמע אזעקות בשורת יישובים ברחבי ישראל, בין השאר באזור באר שבע והנגב, רמת הגולן, ירושלים, יהודה, השומרון ועוד. 99 אחוזים מהאיומים אשר כוונו לעבר מדינת ישראל יורטו על ידי חיל האוויר הישראלי וקואליציית ההגנה האווירית. הקואליציה שיתפה פעולה לראשונה. במבצע הגנה נרחב, שקיבל את השם מבצע מגן ברזל, יירטו כוחות ההגנה של צה"ל והקואליציה הצבאית, 99 אחוזים מהאיומים אשר כוונו לעבר מדינת ישראל. כאשר כל כלי הטיס וטילי השיוט יורטו מחוץ לגבולות מדינת ישראל על ידי מטוסי חיל האוויר הישראלי והשותפות מהקואליציה. הקואליציה עבדה יחד תחת מטרייה אמריקנית, עם מודיעין משותף ומטרות משותפות. מלבד ישראל וארצות הברית, הקואליציה שפעלה כללה גם מטוסים מבריטניה, מצרפת ומירדן והתבססה על מערכות גילוי אמריקניות בכל מרחבי המזרח התיכון, ובתוך כך קטר, עיראק, סעודיה ואיחוד האמירויות. חלק מטילי היירוט שוגרו מספינות אמריקניות שהפליגו במפרץ הפרסי אך מאמץ היירוט התנהל ברובו במרחב האווירי של ירדן ועיראק. רוב מכריע של הטילים הבליסטיים יורטו על ידי מערכות ההגנה האוויריות הישראליות בהובלת מערכת החץ. פגיעות בודדות זוהו בבסיס נבטים עם נזק קל לתשתית שלא פגע בתפקוד הבסיס, וכן נגרם נזק בציר במרחב החרמון, ילדה אחת בת 7 נפצעה באורח קשה בפזורה הבדואית בנגב כתוצאה משברי יירוט.

ב-30 באפריל 2024 הודיע חיל האוויר על סגירת סוללות היהלום (פטריוט) במערך ההגנה האווירית. גדוד 138, הגדוד האחרון שהפעיל את המערכת, הוסב לגדוד כיפת ברזל. ב-21 במאי 2024, הודיע צה"ל על פתיחתו מחדש של גדוד 139 במערך ההגנ"א כגדוד "כיפת ברזל" נוסף לאור הצורך המבצעי לחַלק את מרחבי הפיקוד בצורה שתאפשר ניהול לחימה מותאם לגזרות הפעילות השונות. נכון ל-10 ביוני 2024 מתחילת המלחמה שוגרו לעבר מדינת ישראל מעל 19,000 שיגורים מכלל הזירות, בנוסף מעל 150 כטב"מים יורטו על ידי מערך ההגנה האווירית.

ב-9 באוגוסט, בשיא המלחמה מול חזבאללה, שוגר טיל אוויר-אוויר מסוג "פיתון" של מערכת הנשק SPYDER לעבר כטב"ם ששוגר לכיוון כביש 4 בשטחי מועצת מטה אשר. המיירט החמיץ את המטרה ופגע בכביש עקב כשל טכני במערכת. כתוצאה מפגיעת המיירט נהרג אזרח ו-19 נוספים נפצעו. מערכת ההגנה האווירית "ספיידר" הפכה למבצעית במהלך המלחמה על מנת לשפר את המענה המבצעי לאיום כטב”מי הנפץ הרב-גזרתי, תוך חיזוק כלל מערכות ההגנה האווירית והרחבת המשאבים.

בערב 1 באוקטובר 2024 בתגובה להריגת אסמאעיל הנייה, והריגת עבאס נילפורושאן וחסן נסראללה במבצע סדר חדש שיגרה איראן למעלה מ-180 טילים בליסטיים מדגמים שונים לעבר ישראל בתוך כחצי שעה. מערך ההגנה האווירית יירט בהצלחה את רובם הגדול והמתקפה הסתיימה ללא אבדות וללא נזק משמעותי לישראל.

באוקטובר 2024 ביצעה "להב ברזל", גרסה מוקטנת וניידת של מערכת מגן אור, יירוט בכורה מבצעי כאשר הפילה עשרות כלי טיס בלתי מאוישים של חזבאללה בלחימה בצפון במלחמת חרבות ברזל. זהו היירוט המבצעי הראשון בעולם של כטב"ם באמצעות נשק לייזר שורף.

ב-7 במאי 2025, הודיע חיל האוויר על פתיחתו מחדש של גדוד 946 במערך ההגנ"א תחת אוגדה 91 כגדוד טקטי ייחודי, המתמחה בהגנה ברום הקרוב לקרקע. הגדוד יפעיל מערכות נשק חדשות ויתמקד בשתי משימות עיקריות: הראשונה היא הגנה על נכסים חיוניים, כפי שמוגדרים על ידי האוגדה או הפיקוד. המשימה השנייה היא הגנה על כוחות יבשה מתמרנים. ובחודש יוני פורסם כי תיפתח כנף נוספת במערך.

ב-16 ביוני 2025, במהלך מבצע עם כלביא, דווח על שימוש מבצעי מוצלח ראשון במערכת ברק MX בו ירט חיל הים כטב"מים ששוגרו מאיראן. גרסה יבשתית של המערכת, הופעלה על ידי מערך ההגנה האווירית במהלך המבצע, ורשמה יירוט בכורה ב-19 ביוני 2025.

 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

*
קטגוריה:יחידות צה"ל במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:היסטוריה של חיל האוויר הישראלי