רואי כחלון

רואי כחלון (נולד ב-22 במאי 1980) הוא עורך דין ישראלי, ששימש בחודשים ינואר–אפריל 2025 ממלא מקום נציב שירות המדינה.

 ביוגרפיה 
כחלון ביצע מספר תפקידי קצונה במהלך שירותו הצבאי, לאחר שסיים את קורס הקצינים בהצטיינות. בתפקידו האחרון שימש כסגן קצין שלישות חטיבתי בחטיבת הנח"ל.

בשנים 2005–2007 עבד במועדון כושר בשם "פורמה קלאב" כמנהל מכירות ומנהל משמרת.

כחלון הוא בעל תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן אותו סיים בשנת 2010.

בשנים 2009–2012 עבד כמתמחה ופרקליט בלשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים), שם עסק בתיקים בעלי אופי ביטחוני וציבורי. במהלך השנים עסק בעיקר בתחום הפלילי אך גם בתחומים המנהליים, הביטחוניים, האזרחיים והכלכליים. בתחילת דרכו בפרקליטות הוטל עליו לכתוב את חוות הדעת המשפטית של תיק המרמרה, שעל בסיסה קיבלו היועץ המשפטי לממשלה ובכירי מערכת המשפט הישראלית את ההחלטות בתיק.

בשנת 2012 עבר למחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה, ושימש שם כראש צוות ביטחוני, הממונה על התיקים הביטחוניים של מלמ"ב והוביל מטעם הפרקליטות את תיקי המרמה כלפי מערכת הביטחון. כמו כן, שימש כראש צוות פשיעה כלכלית וראש צוות שחיתות שלטונית עד לשנת 2023. בשנים אלה הוביל ולקח חלק בתיקים משפטיים רבים, ביניהם תיק חפציבה, תיק השחיתות בעיריית ראשון לציון, החשדות להדלפת מסמכים ביטחוניים של ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט, ומגוון תיקי שוחד ומרמה בהיקפים גדולים במערכת הביטחון שחלקם, נכון ל-2024, עדיין חוסים תחת צווי איסור פרסום.

בשנים אלה זכה פעמיים בתואר העובד המצטיין של משרד המשפטים, ופעם אחת כעובד המצטיין של שירות המדינה.

בשנת 2019 נבחר כחלון על ידי העיתון "גלובס" לאחד מבין 40 הצעירים המבטיחים במדינת ישראל.;עו"ד רואי כחלון - 40 הצעירים המבטיחים של 2019, באתר גלובס

בשנים 2017–2022, במקביל לתפקידו בפרקליטות, שימש כראש תחום משמעת המשמש כבא כח היועץ המשפטי לממשלה בתחום המשמעת של עובדי המדינה, והיועץ לנציב שירות המדינה מטעם היועץ המשפטי לממשלה בתחום.

החל משנת 2015 נכלל כחלון בדירקטוריון של "פורום משפיעים" של משרד המשפטים, תוכנית הכשרה ייחודית, שתכליתה איתור ובניית קבוצת מנהלים שתשפיע על סוגיות מערכתיות במשרד המשפטים ובמגזר הציבורי בכללותו, ותהווה תשתית לפיתוח יוזמות לקידום המשרד.

במקביל לתפקידיו בפרקליטות שימש משנת 2010 עד שנת 2020 כעוזר אקדמי ומתרגל במגוון קורסים בתחום המשפט הפלילי והמשפט העברי באוניברסיטת בר-אילן.

החל משנת 2018 ועד היום משמש כחלון כחבר בוועדת האתיקה במחוז תל אביב של לשכת עורכי הדין.

ראש המטה למלחמה בפשיעה בחברה הערבית

באוגוסט 2023 מונה כחלון לראש המטה למלחמה בפשיעה בחברה הערבית במשרד ראש הממשלה שבמסגרתו גם הקים את המטה במשרד ראש הממשלה. המטה, שהוקם מכוח החלטת הממשלה 549החלטת ממשלה מספר 549: טיפול בתופעות הפשיעה והאלימות בחברה הערבית 2022-2026 באתר המשרד לביטחון לאומי, 20 ביוני 2023 מרכז, מעצב ומסייע בתכנון מדיניות הממשלה במלחמה בפשיעה ובאלימות בחברה הערבית. המטה מבצע עבודות מטה מקצועיות, מגבש וממליץ על חלופות למדיניות עבור משרדי הממשלה וראש הממשלה - שגם עומד בראש ועדת השרים למאבק בפשיעה בחברה הערביתועדת משנה לקידום המאבק בפשיעה בחברה הערבית בישראל (מערב), באתר משרד ראש הממשלה.

המטה מוביל ומסנכרן את שיתוף הפעולה בין משרדי הממשלה למערכת אכיפת החוק, לחברה האזרחית, לאקדמיה, לכנסת, ולחברה הערבית בישראל, לצורך מיצוי יעיל ומיטבי של התוכניות, היכולות והעוצמות של הגופים האחראיים על מימוש החלטות הממשלה, ודואג לצמצם את הפערים בתכנון ובביצוע.

ממלא מקום נציב שירות המדינה
בעקבות סיום תפקידו של דניאל הרשקוביץ כנציב שירות המדינה, בדצמבר 2024 החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו למנות את כחלון לממלא מקום נציב שירות המדינה. בכאן 11 נטען שלכחלון אין את הניסיון הניהולי הנדרש, ושבניגוד למה שהציג בקורות חייו, הייתה לו אחריות ישירה על 5–10 עובדים בלבד. היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, התנגדה למינוי בנימוק שלכחלון אין את הידע הניהולי הנדרש ובשל "פערים ניכרים ומהותיים בין האופן שבו הוצגו ניסיונו המקצועי ונתוניו האישיים לבין המציאות כהווייתה". למרות זאת הודיע נתניהו ב-5 בינואר 2025 על מינויו של כחלון לממלא מקום הנציב. התנועה למען איכות השלטון בישראל הגישה עתירה לבג"ץ נגד המינוי. בג"ץ קבע בפסק דינו כי ניסיונו הניהולי של כחלון, בדגש על ניהול בדרג בכיר, כמו גם מידת בקיאותו והכרותו עם תחומי הפעילות המגוונים של הנציבות "מעוררים שאלות" וקשיים. כפשרה נפסק שכחלון ישמש בתפקיד למשך שלושה חודשים בלבד או עד למינוי נציב קבוע, לפי המוקדם. נגד כחלון נפתחה חקירה משמעתית בחשד לפערים מהותיים בקורות החיים שמסר לשם מינויו לתפקידים בשירות המדינה. 

לאחר פסיקת בג"ץ הטילה היועצת המשפטית לממשלה הגבלות אחדות על כחלון, אך הוא הודיע שלא יציית להגבלות אלה, בנימוק שהן נוגדות את החלטת בג"ץ. כחלק מההגבלות הורה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה, גיל לימון, ליו"ר הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה, אשר גרוניס, שלא לשתף את כחלון בוועדה שתבחן את מינויו של אייל זמיר לרמטכ"ל. גרוניס פעל לפי הוראה זו והודיע לכחלון שאינו מוזמן לדיון בעניינו של זמיר. בהנחיית היועצת המשפטית לממשלה נחסמה גישתו של כחלון לדואר האלקטרוני של לשכתו ולמערכות המחשוב של הנציבות.

פנייתו של נתניהו לבג"ץ, בבקשה להאריך את כהונתו של כחלון מעבר לשלושה חודשים, נדחתה פה אחד.

המשך פעילות כראש המטה למלחמה בפשיעה בחברה הערבית
בתחילת ספטמבר 2025 פנה כחלון במכתב ליועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיהרה, ובו האשים אותה באחריות להידרדרות מצב הפשיעה והאלימות בחברה הערבית. במכתב, שכותרתו "מצב חירום", מציין כחלון כי מתחילת השנה נרצחו למעלה מ־160 אזרחים ערבים, בהם נשים וילדים, וטוען כי "בהתאם לעיקרון עצמאות מערכת אכיפת החוק, האחריות נתונה בידייך בלבד".

 הערות שוליים 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:עובדי משרד המשפטים
קטגוריה:עובדי משרד ראש הממשלה
קטגוריה:נציבי שירות המדינה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980