כשהקסם פג

כשהקסם פג: לגדול בדרום לבנון (באנגלית: When Magic Failed: A Memoir of a Lebanese Childhood, Caught Between East and West) הוא ספר אוטוביוגרפי מאת ההיסטוריון והמזרחן פרופ' פואד עג'מי, אשר הובא לדפוס על ידי אלמנתו בשנת 2022, ויצא בהוצאת בומברדייר בוקס (Bombardier Books). הספר עוסק בילדותו ונעוריו של עג'מי בדרום לבנון בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים, ומשלב תיאור אישי לצד ניתוח רחב של תהליכים היסטוריים, פוליטיים ותרבותיים שעיצבו את האזור באותה תקופה.

בשנת 2024 יצא הספר לאור בעברית בהוצאת סלע מאיר, בתרגומו של יובל סימן-טוב.

 רקע 
פואד עג'מי (2014–1945) היה חוקר המזרח התיכון, אשר נודע בזכות כתיבתו המחקרית על מדינות האזור, היחסים הבין-עדתיים וההשפעות הגלובליות שעיצבו את הנוף הפוליטי והחברתי במזרח התיכון. את רוב דרכו המקצועית עשה באוניברסיטאות בארצות הברית, שם עסק בהוראה ובמחקר. שורשיו נעוצים בדרום לבנון, אזור המאופיין בגיוון עדתי, מורכבות חברתית ומציאות פוליטית משתנה.

הספר נכתב כהיזכרות בנוף ילדותו ובעולם הרוחני והתרבותי שאפף אותו כילד ממשפחה שיעית, כאשר עג'מי עבד עליו 40 שנה והושלם, אך יצא לאור רק לאחר פטירתו.

 ילדותו של הסופר 
עג'מי נולד וגדל בכפר ארנון בנפת נבטייה בדרום לבנון, אזור שתושביו התפרנסו בעיקר מחקלאות ושמרו על אורח חיים מסורתי. בעיני הילד, הצטייר הכפר כמקום קסום עטוף בנוף הררי ירוק, נחלים זורמים וחברה המאופיינת בלכידות משפחתית וערכים קולקטיביים. עם זאת, כבר בשנות ילדותו נרשמו ניצנים של תהפוכות פוליטיות וחברתיות, שנבעו בין היתר מהתחזקות השפעות חיצוניות – הן ממדינות מערביות והן מהעולם הערבי הרחב.

עג'מי מתאר בספר את ההווי המקומי: אירועי החגים, מפגשים משפחתיים וסיפורי פולקלור שעברו בעל פה מדור לדור. לצד זאת הוא מזכיר רגעים של מתח עדתי ופוליטי, שהתגברו עם חדירת אידאולוגיות זרות ועם שינויים בצל המלחמה הקרה ופעילותן של תנועות לאומיות ודתיות במרחב הלבנוני.

 תוכן 
הספר מחולק למספר פרקים, שכל אחד מהם מתמקד בפן אחר של התבגרותו של עג'מי ובסביבה המשתנה שסביבו. הוא מתאר כיצד התעצבה ילדותו במפגש שבין מסורת עתיקת-יומין לבין שאיפות אישיות ורעיונות מודרניים, אליהם נחשף לראשונה דרך מערכת החינוך והספרות המערבית. עג'מי מציג את השקפת עולמו כבעל זהות מורכבת: מחד, בן למשפחה ולכפר השזורים עמוק בהיסטוריה השיעית הלבנונית; ומאידך צעיר סקרן הנמשך לערכי חופש, ביקורתיות ומימוש עצמי, אותם שאב מעולם המחשבה המערבי.

הספר אינו עוצר ברובד האישי. עג'מי שוזר בתיאוריו רקע היסטורי נרחב, הסוקר את שלבי התהוותן של סיעות פוליטיות שונות בלבנון, ובהן הכוחות שהובילו לעליית תנועת חזבאללה בדרום לבנון כמה עשורים מאוחר יותר. הוא מתחקה (לא בפירוט רב) אחר השפעות גלובליות, כגון המלחמה הקרה, הסכסוך הישראלי-פלסטיני ועוצמתן הגוברת של מדינות המפרץ, וטוען שאלו חדרו אל הכפרים הנידחים והפסטורליים בעורף הלבנוני והביאו לרדיקליזציה ולהתססה של כוחות פנימיים.

 חשיבות היסטורית ותרבותית 
בדומה ליצירות אוטוביוגרפיות אחרות העוסקות באזור המזרח התיכון, "כשהקסם פג" מספק בנוסף לסיפור חיים אינטימי עדות היסטורית וחברתית המסייעת להבנת לבנון בתקופה שלאחר עצמאותה. עג'מי מתאר כיצד החברה השיעית בפרט, והלבנונית בכלל, נדרשה להתמודד עם אתגרי המודרנה, גלובליזציה, עליית האסלאמיזם הרדיקלי והשפעות חיצוניות – אשר התבטאו בהופעתם של ארגונים צבאיים ופוליטיים ובהחרפת מתחים בין עדות שונות.

סיפורו של עג'מי מעלה שאלות של זהות, זיקה לאדמה, יחסי מסורת וקדמה, ומקומם של צעירים משכילים המצויים בתווך שבין שני עולמות. הספר גם תורם לדיון בסוגיית הגירה פנימית וחיצונית במזרח התיכון: עג'מי פורש את המניעים שדחפו אותו לחפש אופקים חדשים: "הניכור שחשתי הוביל אותי בכיוון אחד: רציתי נואשות לעזוב את המדינה". ובהמשך הוא מתאר שרק עשור לאחר עזיבתו הוא חזר ללבנון שוב, אולם זה היה רק בטיסת ביניים, ותקפה אותו חרדה שמא "אולי איכלא כאן שוב", אמירה המצביעה על כך שעבורו הקסם אכן פג, ולבנון לא תחזור להיות המדינה הפסטורלית שבה נולד.

 סגנון 
סגנונו של עג'מי משלב דיווח היסטורי מדויק עם כתיבה אישית המובילה את הקורא אל חדרי הנפש של הילד שצפה מרחוק בתהפוכות גדולות. עם זאת, הוא נמנע מרומנטיזציה מופרזת של העבר: עג'מי מציג מבט מפוכח, תוך הדגשת הניגודים והקשיים שהתעוררו בעת מפגשו עם המציאות החברתית והפוליטית בלבנון. פרק המבוא שבו הוא מתאר כיצד ידידתו נרצחה בעקבות חילול כבוד המשפחה, הוא דוגמה מאלפת לכך.

 ביקורות 
איתמר רבינוביץ כתב ב"הארץ" כי מדובר ב"אוטוביוגרפיה חלקית מרתקת ומאלפת", החושפת את החיים שהתנהלו בדרום לבנון לפני עלייתם של אמל וחזבאללה. הוא מציין כי הספר מעניק לקורא הישראלי מבט נדיר על חיי הכפרים והעיירות באזור זה במאות השנים האחרונות, מעבר לנרטיב הצבאי המוכר. טונקו ורדראג'אן, בביקורתו ב"וול סטריט ג'ורנל", מדגיש כיצד הספר משחזר את "החיים התוססים והמורכבים בלבנון", אשר עיצבו את הגותו של עג'מי. לדבריו, מדובר בהצצה אינטימית לחוויות שעיצבו את השקפותיו כחוקר המזרח התיכון.

ב"National Review" הודגש עיסוקו של הספר בטלטלות הפוליטיות והתרבותיות שפקדו את לבנון בתקופת עיצובו של עג'מי, לצד המתח המתמיד שבין מסורת למודרניות. הביקורת משבחת את סגנונו הרהוט ואת יכולתו של עג'מי לנתח את זהותו ואת תחושת השייכות שלו בעומק וברגישות יוצאי דופן. ניל רוגצ'בסקי, בכתב-העת "Mosaic " רואה בספר "דיוקן חסר פשרות של ההתנגשות הבלתי נמנעת בין מסורת למודרניות בלבנון שלאחר מלחמת העולם השנייה". הוא מציין כי מעבר להיותו סיפור התבגרות אישי, זהו הרהור עמוק על הפוליטיקה והמסורת במזרח התיכון. פרופ' פרנק סלאמה משבח את הספר כעמוק ונטול יומרות, ומתאר את עג'מי כ"נביא פיניקי" אשר תובנותיו בנוגע לזהות, גלות והיסטוריה נותרים רלוונטיים גם היום. לדבריו, הספר משלב בחינה חדה של הלאומיות הערבית עם אהבה עזה לארץ הולדתו של המחבר.

לאון ויזלטיר כותב כי "מעולם לא קראתי תיאור כה מהפנט של התפכחות... כשהקסם פג הוא אנדרטה יוצאת דופן לאהבה ולאמת גם יחד." הוא מציין כי הספר, בבהירותו ובשפתו הלירית, מצליח ללכוד את יופיו של העולם שהמחבר עוזב מאחוריו. מייקל א. קוק מוסיף כי זהו ספר זכרונות עוצמתי, המגולל סיפור של זעזוע עמוק. הוא פותח בתיאור מצמרר של אם ההורגת את בתה כדי לשמור על כבוד המשפחה, ומסתיים בעזיבתו של המחבר ללימודים בארצות הברית. בין שני הקטבים הללו, נפרסים דיוקנאות אינטימיים של גברים ונשים שהתמודדו עם רוחות השינוי, לעיתים באופן הרסני ולעיתים כמקור לגאולה.

 הערות שוליים 

קטגוריה:ספרי 2022
קטגוריה:ספרי עיון אמריקאיים
קטגוריה:אוטוביוגרפיות
קטגוריה:ספרי הוצאת סלע מאיר