פרשת הפעלתו ומעצרו של אורי אלמקייס

אורי אלמקייס הוא אזרח ישראלי שבהיותו בן 17 הופעל על ידי קציני מודיעין במסגרת מבצע השפעה והפעלת סוכנים במדינות אויב נגד גורמי טרור אסלאמי בחזבאללה, באיראן וביהודה ושומרון. יוזם המבצע היה תא"ל רומן גופמן, מפקד אוגדת הבשן, והמבצע בוצע ללא הסמכה, ללא אישור משפטי, וללא תאום עם גורמים באגף המודיעין. לאחר שנחשד בפרסום ידיעות סודיות, נעצר אלמקייס במאי 2022 על ידי שירות הביטחון הכללי ומשטרת ישראל. הוא נחקר בעינויים, ופרקליטות המדינה הגישה נגדו כתב אישום חמור. רק לאחר כשנה וחצי, בדצמבר 2023, הצליח אלמקייס להוכיח את חפותו ואת העובדה כי הופעל בידי גורמי מודיעין ישראליים, שהתנערו מאחריות והכחישו כל מעורבות. על שמו הוטל איסור פרסום, שהוסר בינואר 2025.

אלמקייס טען כי גופמן נטש אותו לאחר שיזם את הפעלתו ואף סיכן את חייו, וכי הכחיש את מעורבותו גם אחרי שנודע לו על מעצרו. במרץ 2025 ביקשה הסנגוריה הצבאית מהפרקליטות הצבאית לחקור את גופמן ואת פקודו, וכן מפקד נוסף שהיה מעורב בפרשה, בטענה כי הבדיקה הצבאית ניסתה לטייח את הפרשה, וכי צה"ל לא בירר סתירות בגרסאות שמסרו המפקדים. לפי פרסומים בתקשורת מדצמבר 2025 גופמן שיקר בתחקירו הצבאי והכחיש כי ביצע מבצע השפעה והדבר הוביל לכליאתו של אלמקייס.

מבצע השפעה של אוגדה 210
אלמקייס היה תלמיד מצטיין ולימד את עצמו ערבית ברמה גבוהה. הוא נהג לתפעל עמודים שונים ברשתות חברתיות בהם פרסם מידע על הנעשה במדינות ערב ובכלי תקשורת ערביים.

תא"ל רומן גופמן, מפקד אוגדה 210 בפיקוד הצפון, יזם הקמה של צוות שתפקידו היה לקדם מבצעי השפעה ברשת. הדבר בוצע למרות שהאוגדה שעליה פיקד אינה עוסקת בלוחמה פסיכולוגית ואנשיה לא הוסמכו לכך.

קצין מצוות זה, רב-סרן צור, ראש מדור התרעה באוגדה 210, פנה לאלמקייס וביקשו שיפיץ ידיעות ביטחוניות בערוץ שלו, "עולם החדשות", בטלגרם. המטרה הייתה להשפיע על סיכול פעולות טרור של פעילי חזבאללה, צבא סוריה ומשמרות המהפכה האסלאמית. צור הפנה אל אלמקייס גם נגד מודיעין, נתנאל מפיקוד המרכז, שהחל גם הוא להעביר אליו ידיעות. בנוסף הפעיל אלמקייס עבור אמ"ן, בהוראת רב-סרן צור, כמה סוכנים במדינות אויב על מנת לאסוף מודיעין על חזבאללה, על איראן ועל גורמי טרור נוספים בכמה זירות.

לדברי אלמקייס, כפי שנחשפו בתוכנית התחקירים "המקור", "צור אמר לי שהוא רוצה להתחיל מבצע שבמסגרתו הוא יביא לי חומרים מעניינים, כלשונו, על גורמים בזירות מסוימות שהוא צריך שאני אפרסם, ובאמת הוא מתחיל להעביר לי חומרים". לדבריו, בשלב מסוים צור אמר לו שהוא נדרש להפסיק את הקשר ביניהם. בהודעה ששלח צור לאלמקייס ונחשפה בתחקיר הוא כתב: "נדרשתי לנתק מגע, לצערי. זה מעליי. לא דיברנו, אתה לא מכיר אותי. אם ישאלו - לא מכירים. אתה ראית דברים ברשת ותו לא". עם זאת יממה לאחר מכן צור חזר לקיים קשר עם אלמקייס.

בשב"כ זיהו ברשת פרסומים שכללו מידע מסווג. הדבר הוביל לפתיחת חקירה בנושא שהובילה את החוקרים אל אלמקייס ואל החיילים שהעבירו לו ידיעות.

מעצר ושחרור
 מעצר וחקירה
ב-24 במאי 2022, בהיותו קטין בן 17, נעצר אלמקייס על ידי שירות הביטחון הכללי ומשטרת ישראל. הוא נחקר במשך 44 ימים, בחשד למספר עבירות ובראשן החזקת ידיעות סודיות ופרסום ידיעות סודיות. אלמקייס היה במעצר במהלך חקירתו במתקן שב"כ בתנאים קשים בתא קטן וקר כשהוא אזוק בידו ורגליו. הוא עבר עינויים ובהם מניעת שינה, אכילה תוך כדי איזוק ובידוד מוחלט. על המעצר והחקירה הוטל בתחילה צו איסור פרסום.

במהלך החקירות, שניהלה היחידה הארצית לפשיעה חמורה, במשטרה, טען אלמקייס מספר פעמים כי הופעל על ידי אגף המודיעין, ושהידיעות הסודיות שפרסם הועברו אליו מקצין ונגד המשרתים באמ"ן, אשר ביקשו ממנו לפרסמן במסגרת מבצע השפעה. במשטרה בדקו את טענתו של אלמקייס באופן שטחי בלבד ושללו אותן במהרה, מאחר שגורמים בצבא הכחישו כל קשר אליו. עורכת הדין של אלמקייס, אורית חיון, טענה כי כשניסה לפרט בנושא, החוקרים קטעו אותו והעבירו נושא.

לפי העיתונאי מיכאל האוזר טוב, בעת הגשת כתב האישום נגד הנער, פרקליטות המדינה כלל לא הייתה מודעת לטענה זו.

הגשת כתב אישום ומעצר בית
בסיום החקירה, ב-13 ביוני 2022, הגישה מחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה כתב אישום חמור נגד אלמקייס, ונגד חייל מילואים באגף המודיעין, בחשד לעבירות ביטחון שמהותן החזקה ופרסום ידיעות מסווגות. העונש המרבי על העבירות, שהחוק מגדיר "ריגול חמור", הוא 15 שנות מאסר. לפי הודעות הפרקליטות ביום המעצר, "נגרם סיכון ביטחוני חמור ביותר ונרחב כתוצאה מהעבירות שביצעו הנאשמים, וכן נגרם נזק ביטחוני חמור בפועל". באותו זמן נטען כי השניים לא פעלו בשם גורמים זרים, אלא מתוך רצון לפרסם ראשונים מידע מסווג. עם הגשת כתב האישום, התיר בית המשפט המחוזי בלוד פרסום חלקי של הפרשה, אם כי חלקים ממנה נותרו תחת צו איסור פרסום.

בתום חקירתו הוחזק אלמקייס במעצר בית באיזוק אלקטרוני, ללא גישה לאינטרנט או לכלל אמצעי המדיה, עם איסור כניסה לביתו של כל אדם, וללא מגע עם העולם החיצון.

בעת פרסום הגשת כתב האישום פורסם כי באגף המודיעין הוחלט על הקמת צוות בדיקה בראשות אלוף-משנה, שתפקידו לבדוק את שיטת איתור המועמדים לשירות ביחידות מסווגות, את אופן שמירת המידע בקרב החיילים המשרתים שם ובכלל בצה"ל ואת התנהלות החיילים ברשתות החברתיות.

כאמור הטענות של אלמקייס כי גורמים בצה"ל הפעילו אותו, לא הועברו לפרקליטות. בנוסף מעורבותו של תא"ל גופמן בפרשה הוסתרה מאלמקייס ומצוות ההגנה שלו.

לפי העיתונאי מיכאל האוזר טוב, המידע על הפעלתו של אלמקייס עלה כבר בשלב מוקדם יחסית במסגרת תחקיר פנימי שקיים אגף המודיעין בצה"ל במקביל לחקירה הפלילית - אך מידע זה לא הועבר לפרקליטות המדינה. ראש אמ"ן, האלוף אהרון חליוה, הורה על הקמת צוות שיתחקר את דליפת המידע המסווג. בחקירה התברר כי רב-סרן צור הדליף את הידיעות לנער בניסיון להוציא לפועל מבצע השפעה, ולשתול ברשת מידע שיסייע לישראל. עוד נמצא כי איש מהמעורבים לא פנה לקבלת אישור משפטי. כמו כן נטען בתחקיר כי הקשר עם הנער נוהל ללא ידיעת הגורמים המוסמכים באגף המודיעין.

מכשיר הטלפון של אלמקייס הוחרם בידי המשטרה עם מעצרו. במקביל להגשת כתב האישום, ביקשו עורכי הדין של אלמקייס, אורית חיון ודין כוכבי, לקבל לידיהם את מכשיר הטלפון שלו, כדי להוכיח את טענותיו. המכשיר עבר לידיהם רק לאחר חודשים רבים שבהם שהה אלמקייס במעצר, לאור סירובה של המדינה. מהתכתובת שנמצאה בו עלה כי הקצין והנגד נהגו לפנות אליו בבקשה שיפרסם ידיעות ביטחוניות מסווגות, וכי את הקשר עם אלמקייס יזם רב-סרן צור, ששימש ראש מדור התרעה באוגדה 210. בהמשך הוא הפנה אל אלמקייס איש מודיעין נוסף מפיקוד המרכז שהחל גם הוא להעביר אליו ידיעות.

ביטול כתב האישום ושחרור ממעצר בית
בינואר 2024, לאחר כשנה וחצי של מעצר בית, הצליח אלמקייס להוכיח בעזרת עורכי דינו כי הוא חף מפשע. בעקבות הוכחות אלו פרקליטות המדינה חזרה בה מכתב האישום וביטלה אותו. כמו כן נמצא כי במסגרת מבצע השפעה והפעלת סוכנים במדינות אויב שיזם רומן גופמן נגד גורמי טרור, הופעל אלמקייס באופן שסיכן את חייו.

לטענת דובר צה"ל מינואר 2024, בעקבות החקירה של אגף המודיעין והתייעצות בגורמי הייעוץ המשפטי, הוחלט באגף המודיעין על נקיטת צעדים פיקודיים נגד מספר מעורבים, ובהם החיילים המוזכרים, זאת לאור פעולות אשר חרגו מסמכות ובוצעו ללא קבלת אישורים מתאימים ושלא בהתאם לנהלים, אשר אינם מתירים פעילות אל מול גורמים אזרחיים. נטען גם כי פעולות הקצינים המעורבים מהוות שגיאות מקצועיות, ולא מדובר במעשים המעלים חשד לביצוע עבירה פלילית.

חשיפת הפרשה וחקירתה
חשיפת הפרשה בעיתונות
בינואר 2024 חשף מיכאל האוזר טוב את הפרשה בעיתון "הארץ". שמו של אלמקייס נאסר אז לפרסום ודווח עליו כעל "נער בן 17". האוזר טוב חשף את מעצר השווא ואת הקשר לגורמים בצבא וכן תיאר בעיות נוספות בפרשה - לדבריו במהלך החקירה לא בחנה המשטרה לעומק את גרסתו של הנער משום שפעלה בהתאם להנחיות גורמים בצבא. הוא חשף כי בדיקה פנימית של אגף המודיעין אישרה לבסוף את טענת אלמקייס, אך ממצאיה לא הועברו לפרקליטות. האוזר טוב הזכיר גם את מעורבותו של תת־אלוף רומן גופמן, וכי זה יזם מבצעי השפעה ברשת למרות שהאוגדה אינה מוסמכת ללוחמה פסיכולוגית.

בינואר 2025 פרסמה תוכנית התחקירים "המקור" של חדשות 13 תוכנית תחקיר ובה עדויות של אלמקייס על תנאי מעצרו והתכתבויות של גורמי מודיעין איתו.

 חקירת הפרשה 
לאחר חשיפת הפרשה נודע כי המידע על הפעלתו של אלמקייס עלה במסגרת תחקיר פנימי שקיים אגף המודיעין בשלב מוקדם של הפרשה, אולם הוא הוסתר מהפרקליטות ומגורמי המשפט. לאחר שחרורו של אלמקייס טען דובר צה"ל ביחס למעורבות גופמן כי מדובר "בשגיאה מקצועית שתוחקרה ונבדקה, והוחלט כי תטופל במישור הפיקודי"

במרץ 2025 פורסם כי הסנגוריה הצבאית פנתה לפרקליטות הצבאית בבקשה לפתוח בחקירה פלילית נגד תא"ל גופמן, וכן שני מפקדים נוספים שהיו מעורבים בפרשה. בטענה שהפעילו את אלמקייס, כקטין, בפעילות מודיעינית ללא סמכות מתאימה, ובכך סיכן את חייו. במכתב ששלחה הסנגוריה לפרקליטה הצבאית הראשית ולתובע הצבאי הראשי נטען כי בצה"ל לא בדקו כראוי את התנהלותם, וניסו לטייח את הפרשה. כן נטען כי התחקיר הפנימי שערך הצבא היה "דל ונכה במתכוון", ונמנע מלברר סתירות בולטות בגרסאות שמסרו המפקדים.; גופמן טען כי לא היה מודע לזהותו ולגילו של אלמקייס, וכי הדגיש באוזני פקודיו שאין למסור לו מידע מסווג, אלא ידיעות שפורסמו באמצעים גלויים.

טענות לשקרים מצד גופמן בתחקיר צה"ל
בדצמבר 2025, לאחר הכרזתו של בנימין נתניהו כי גופמן עתיד להיות ראש המוסד הבא, טען מיכאל האוזר טוב כי גופמן שיקר בתחקיר שנערך בצה"ל סביב הפעלתו של אורי אלמקייס. לפי האוזר טוב בבדיקה רשמית שנערכה בצה"ל בשנת 2022 טען גופמן שאין לו כל קשר לאלמקייס והוא מעולם לא הפעיל אותו, זאת על אף שעמד בראש שרשרת ההפעלה, יזם ואישר אותה. על בסיס הצהרתו של גופמן, אלמקייס הובל למתקן חקירות של שב"כ.

לפי האוזר טוב, בעקבות הצהרותיו של אלמקייס בחקירה, בשב"כ פנו לצה"ל כדי לבדוק את הטענות. ראש חטיבת ההפעלה המבצעית באגף המודיעין, תא"ל ג', ערך בדיקה ראשונית בה לא נמצאה עדות לפעילותו של אלמקייס ואיש לא הכירו. עם זאת, כיוון שהנער הזכיר בחקירתו את אוגדה 210, החליט תא"ל ג' לפנות לגופמן, מפקד האוגדה, כדי לברר האם מדובר בפעולה מטעמו.

תא"ל ג' תיחקר את גופמן ושאל אותו אם הוא הפעיל את אלמקייס. גופמן הכחיש כל קשר אליו. לפי האוזר טוב גופמן טען שהוא לא מכיר את הנער ולא מנהל מבצעי השפעה באוגדה. בעקבות עדות זו שלח ראש חטיבת ההפעלה תצהיר לשב"כ שהכחיש כל קשר של צה"ל לאלמקייס. בתצהיר נכתב כי "בבדיקה יסודית בקרב הגורמים המוסמכים בצה"ל העוסקים בתהליך ההפעלה המבצעי בעולם ההשפעה וההונאה, לא נמצאה כל עדות לפנייה לאנשים החשודים (הכוונה, לפי האוזר טוב, לאורי אלמקייס) כחלק ממאמצי השפעה או הונאה". הצבא נדרש להתייחס לסוגיה כמה פעמים לאחר מכן בבדיקות חוזרות, ועשה שימוש נוסף במסמך זה. בעקבות המסמך והצהרתו של גופמן, גרסתו של אלמקייס נשללה.

ביקורת מצד אלמקייס על רומן גופמן
בפוסט שפרסם ברשת X בדצמבר 2025 טען אלמקייס כי מינויו של תא"ל גופמן לראש המוסד מהווה סכנה לביטחון המדינה. לטענתו, גופמן היה מעורב ביוזמה שבמסגרתה הופעל לביצוע משימות מודיעין ומבצעי השפעה מול גורמי טרור ומדינות אויב, תוך סיכון חייו, ולאחר מעצרו התנער גופמן מאחריות והכחיש קשר להפעלתו. אלמקייס הוסיף כי בשל כך גופמן אינו ראוי לכהן בתפקידי פיקוד ובוודאי לא כראש המוסד. לטענתו "אם הוא הפקיר אותי, מי ימנע ממנו להפקיר אנשי מוסד במידה ויסתבכו חלילה במבצעים שונים?".

תביעה משפטית
עורכי דינו של אלמקייס, אורית חיון ודין כוכבי, הגישו כתב תביעה נגד המדינה, לפיו במהלך החקירה בשב"כ נמנעה מאלמקייס שינה משום שבכל כמה דקות דפקו על דלת הברזל של תאו באזיקים; ניתן לו אוכל דל שאותו נאלץ לאכול כשהוא אזוק; ובשלב מסוים במעצרו הוחזק בניידת עצירים סגורה במשך שעות וכמעט איבד את הכרתו. בנוסף נטען כי ב־12 הימים הראשונים למעצרו נמנע מאלמקייס לפגוש בעורכי דינו.

 קישורים חיצוניים 









 הערות שוליים 

קטגוריה:אגף המודיעין
קטגוריה:משטרת ישראל: פרשיות
קטגוריה:עינויים בישראל
קטגוריה:שנות ה-2020 בישראל