חוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל

חוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל התשפ"ה-2024 אוסר את פעילותה של אונר"א בשטחה הריבוני של מדינת ישראל. החוק התקבל בכנסת העשרים וחמש.

במקביל אושר חוק להפסקת פעילות אונר"א, תשפ"ה-2024, שאוסר על מגע של רשויות ישראליות ואישים ישראליים בתפקידים ציבוריים עם הארגון.

רקע
 הצעות קודמות 
במהלך הכנסת העשרים ושלוש הגישו קבוצת חברי כנסת הצעת חוק להפסקת פעילות אונר"א. ההצעה לא קודמה. הצעת חוק דומה הונחה על שולחן הכנסת העשרים וארבע, שגם היא לא קודמה.

 הליך החקיקה
עד חקיקת החוק, אונר"א הייתה פעילה רק במחנה הפליטים שועפאט בשטח מדינת ישראל.

ב-19 בדצמבר 2022 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק פרטית בשם "הצעת חוק להפסקת פעילות סוכנות הסעד והתעסוקה של האו"ם לפליטי פלסטין במזרח הקרוב" שיזמה חברת הכנסת שרן השכל (המחנה הממלכתי) מהאופוזיציה. במקביל הונחה על שולחן הכנסת ב-9 בספטמבר 2023 הצעת חוק פרטית נוספת בשם זה, אותה יזמו חברי הכנסת מהקואליציה: בועז ביסמוט, אלי דלל, חנוך מלביצקי, טלי גוטליב, ניסים ואטורי (הליכוד) ואברהם בצלאל (ש"ס).

הצעת החוק עברה בקריאה טרומית במליאת הכנסת ב־14 בפברואר 2024, וב־22 ביולי 2024 אושרה הצעת החוק בקריאה ראשונה.

לפני ההצבעות בקריאה שנייה ושלישית, צרפת, בריטניה, קנדה, יפן, קוריאה הדרומית וגרמניה יצאו בהצהרה משותפת שבה הביעו דאגה עמוקה בעקבות הכוונה להפסיק את פעילות אונר"א בישראל. בהצהרה נכתב כי "אונר"א מספקת סיוע הומניטרי חיוני ומציל חיים ושירותים בסיסיים לפליטים פלסטינים בעזה, מזרח ירושלים, הגדה המערבית וברחבי האזור". ההצבעה בקריאה שנייה ושלישית נערכה ב־28 באוקטובר 2024, והחוק אושר ברוב של 92 חברי הכנסת מסיעות הקואליציה והאופוזיציה, מול התנגדות של 10 חברי הכנסת מחד"ש-תע"ל ורע"ם.

דברי ההסבר להצעות החוק מציגים את הצורך בחקיקתו:
"...תפקידה של אונר"א הינו טיפול בפליטים פלסטינים בלבד ומכאן שאין מקום לכך שתעניק שירותים כלשהם בשטח מדינת ישראל, בה אין פליטים פלסטינים אלא תושבי המדינה המקבלים שירותים ממוסדות ממוסדותיה השונים. ודוק: המדובר בתושבים הזכאים לקבלת קצבאות מהביטוח הלאומי ולשירותים ציבוריים כגון: שירותי רפואה, חינוך, רווחה, ניקיון וכדומה. יוער, כי גם לשיטת האו"ם לא מדובר בפליטים העונים להגדרה הקבועה באמנה בדבר מעמדם של פליטים אלא בהמצאה שנולדה בחטא וראוי שתעלם מהעולם.
אונר"א משמשת במה להסתה וחינוך לשנאת ישראל ופגיעה בתושביה היהודים. בבתי הספר שהיא מפעילה בירושלים נלמדים תכנים אנטישמים ובספרי הלימוד מפארים מחבלים שרצחו ילדים ונשים. מוסדותיה של אונר"א משמשים "קרקע פורה" לביצוע פעולות והסתה כנגד מדינת ישראל. כך למשל בהתאם לדו"ח ועדת חקירה של האו"ם בשנת 2015, לאחר מבצע צוק איתן, נתגלה כי מוסדותיה של אונר"א בעזה שימשו את ארגוני הטרור לאחסון ולירי טילים על ישראל.
בהתאם לדוחות שהוכנו על ידי האו"ם ואונר"א עצמה נמצא כי אונר"א הינה גוף מושחת, לא יעיל ורצוף באי סדרים ניהוליים אשר נכשל לחלוטין במתן שירותים לתושבים הערבים. השירותים הבודדים אותם מספקת אונר"א בשטח ישראל הינם ברמה ירודה, ואף התושבים המעטים שצורכים אותם מתלוננים על כך..."

בשתי הצעות החוק, בסעיף הראשון נאמר כי מטרת החוק לממש את ריבונותה של מדינת ישראל ואת חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל, הסעיף השני אסר על אונר"א לקיים כל פעילות או נציגות בשטח הריבוני של מדינת ישראל, והסעיף השלישי הורה למשטרת ישראל למנוע כל הפרת החוק מצד אונר"א. הצעת החוק הראשונה קבעה תחולה בתוך 6 חודשים מפרסום החוק, והשנייה קבעה תחולה בתוך 60 יום מפרסום החוק.

במהלך הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית, סעיף 2 האוסר על אונר"א לקיים כל פעילות בשטח מדינת ישראל נותר ללא שינוי. הסעיף השלישי נמחק ותחתיו נקבעה לראש המל"ל חובת דיווח קבועה לוועדת חוץ וביטחון על יישום החוק. לגבי מועד תחולת החוק, נקבע מועד שמהווה מיצוע בין שתי הצעות החוק.

נוסח החוק

 חוק להפסקת פעילות אונר"א, תשפ"ה-2024 
הכנסת אישרה, בנוסף, חוק להפסקת פעילות אונר"א, שנועד לבטל הקלות שונות שלהן זכה הארגון, בהן הקלות מס וחסינות דיפלומטית. החוק קובע כי . החוק קובע גם שניתן להעמיד לדין עובדי אונר"א ושתחילתו שלושה חודשים מיום פרסומו.

יישום החוק
לפי משרד האוצר עם כניסת החוק לתוקף, הפטורים והטבות המיסוי שניתנו לאונר"א, כגון מע"מ, מכס, בלו ומסי קנייה, יופסקו אוטומטית.

ב-4 בנובמבר 2024, בהנחיית שר החוץ ישראל כ"ץ, משרד החוץ מסר הודעה רשמית לאו"ם על סיום ההסכם לשיתוף פעולה בין ישראל לאונר"א.

בסוף נובמבר 2024 הודיעה אונר"א על סגירת משרדי המטה של אונר"א בירושלים וסיום תפקידם של הפלסטינים שהועסקו בהם. בסוף ינואר 2025 נסגר מטה אונר"א בירושלים בפועל.

בפרק הזמן שבין אישור החוק לכניסתו לתוקף, הקימה עיריית ירושלים צוות מומחים פעילי שטח לבניית חלופות לפעילות אונר"א בתחומי החינוך, בריאות, רווחה ותברואה ובמקביל פורסם מכרז למתן שירותים רפואיים לאלו שבעבר צרכו אותם מאונר"א.

מבחינה תקציבית היערכות עיריית ירושלים כללה הקצאת 20 מיליון ש"ח להכשרת קרקע להקמת קריית חינוך עבור הילדים במחנה שועפאט, והקצאת 3.5 מיליון ש"ח לעיבוי טיפול החלב הקיימות והקמת מבנה רב-תכליתי במחנה שועפאט שיספק שירותי בריאות מתקדמים.

ב-5 במאי 2025 הוציא משרד החינוך צו סגירה לשישה בתי ספר של אונר"א במזרח ירושלים.

ב-20 בינואר 2026 הרסה רשות מקרקעי ישראל את מתחם אונר"א שבשכונת מעלות דפנה בירושלים. בבוקר שלמחרת הגיע קובי סמרנו, אביו של יונתן סמרנו שנרצח בשביעי באוקטובר ונחטף על ידי עובד אונר״א לקבוע מזוזה בכניסה למתחם.

עתירות נגד החוק
בג"ץ דחה בקשה שהגישו עמותות "גישה" ו"עדאלה" למתן צו ביניים נגד החוק.

תגובות לאישור החוק
 תגובות בישראל לאישור החוק 
השר לירושלים מאיר פרוש בירך על אישור החוק ואמר: “המשרד בראשותי גיבש תוכנית להעמיד חלופות לכלל שירותי אונר"א במזרח ירושלים ובימים אלו אנו בשיח מול משרד האוצר להעמיד את התקציב הדרוש למימוש התוכנית. בהתאם לחוק שאושר כעת בכנסת, בעוד 90 יום תופסק פעילות אונר"א בעיר ירושלים, ובכך יושם סוף למצב החמור בו פועל ארגון טרור בכסות של גוף דיפלומטי בתוך העיר ירושלים”.

שגריר ישראל באו"ם דני דנון ברך גם הוא על אישור החוק, והגיב: "חמאס השתלטו על אונר"א לפני הרבה שנים. הזהרנו את מועצת הביטחון פעמים רבות והיום אנחנו נוקטים בפעולה שתגביל את יכולותיה של אונר"א בישראל. אנחנו נמשיך לשתף פעולה עם ארגוני האו"ם וארגונים בינלאומיים שרוצים לסייע במאמץ ההומניטארי כמו שאנחנו עושים עם WHO ויוניצ"ף".

 תגובות בעולם לאישור החוק 
תגובות בעולם נגד החוק
מרבית התגובות לאישור החוק הישראלי ברחבי העולם היו שליליות ומודאגות. המנהל הכללי של אונר"א פיליפ לזאריני כינה את החקיקה "תקדים מסוכן" שיוצא נגד מגילת האו"ם ומפר את המחויבות של ישראל על פי המשפט הבין-לאומי.

ראש ממשלת בריטניה קיר סטארמר הביע דאגה עמוקה מהחקיקה והדגיש כי, "חקיקה זו עלולה להפוך את עבודתה החיונית של אונר"א למען הפלסטינים לבלתי אפשרית, ולסכן את כל הסיוע ההומניטרי הבין-לאומי בעזה ואת האספקה של שירותי בריאות וחינוך חיוניים בגדה המערבית". גם דובר מחלקת המדינה האמריקנית, מתיו מילר, אמר כי וושינגטון "מודאגת מאוד" מההצבעה והפציר בישראל "להשהות את יישום" החקיקה, שעלולות להיות לה "השלכות על פי החוק האמריקאי" ועל המדיניות האמריקאית.

אירלנד, נורווגיה, סלובניה וספרד גינו את החקיקה בהצרה משותפת, בה הדגישו כי הוא "יוצר תקדים חמור מאוד לפעילות האו"ם ולכל מערכת שיתופית בין-לאומית".

נורווגיה הודיעה כי בכוונתה לדון בנושא זה בעצרת הכללית של האומות המאוחדות ולבקש חוות דעת מייעצת מבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ) על מחויבותה של ישראל להעניק סיוע הומניטרי לפלסטינים ברצועת עזה. מדינות נוספות הביעו תמיכה ביוזמה. על פי משרד החוץ של נורווגיה, כללי המשפט הבין-לאומי מחייבים את ישראל להעניק סיוע הומינטרי לאוכלוסייה הנמצאת תחת כיבוש. כלל זה הובהר גם בחוות הדעת של בית הדין הבין-לאומי לצדק שפורסמה ב-19 ביולי, שבה נכתב: "ישראל מחויבת לנהל את השטח הכבוש באופן שיועיל לאוכלוסייה המקומית".

בפברואר 2025 פרסמו שרי החוץ של ערב הסעודית, הליגה הערבית, מצרים, ירדן, קטר, איחוד האמירויות הערביות והרשות הפלסטינית הצהרה משותפת בה הם הדגישו את חשיבותה של אונר"א וגינו כל ניסיון להחליש אותה.

בינואר 2026 איים מזכ״ל האו״ם אנטוניו גוטרש לתבוע את ישראל בבית הדין הבינלאומי לצדק אם תמשיך ביישום החוק.

תגובות בעולם נגד אונר"א
במהלך השימוע בקונגרס למועמדת לתפקיד שגרירת ארצות הברית באו"ם אליס סטפניק, הבהירה סטפניק "אני תומכת בהסרת מימון מוחלטת של אונר"א!"

בדצמבר 2024, ערב כניסת ההחוק לתוקף, הודיע שר הסיוע השוודי בנג'מין דוסה כי שוודיה תפסיק את המימון שלה לאונר"א ותפנה את הסיוע ההומניטרי שלה לפלסטינים באמצעות ערוצים אחרים.

בתחילת פברואר 2025, עם כניסת החוק לתוקף, חברי פרלמנט מ-14 מדינות באירופה שיגרו מכתב למזכ"ל האו"ם ובו דרשו לבטל את מעמדה של אונר"א כסוכנות או"ם מכיוון ש"אונר"א הפרה את כל משימותיה וסייעה לארגון טרור להסתיר בני ערובה, דבר שמגונה מאוד מבחינה פוליטית, מוסרית ומשפטית".

קישורים חיצוניים




אושר סופית: תיפסק פעילות אונר"א בשטחה הריבוני של מדינת ישראל מדינת ישראל לא תקיים כל מגע עם אונר"א או עם מי מטעמה, באתר הכנסת

הערות שוליים

קטגוריה:הכנסת העשרים וחמש: חקיקה
הפסקת פעילות אונר"א
קטגוריה:2024 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:יחסי האו"ם–ישראל
קטגוריה:אונר"א