אמברגו נשק על ישראל במלחמת חרבות ברזל

מאז 7 באוקטובר 2023 ומלחמת חרבות ברזל מספר מדינות כמו איטליה, ספרד, קנדה, הולנד, הממלכה המאוחדת, גרמניה ובלגיה וכן חברות פרטיות הפסיקו או צמצמו את מכירת הנשק שלהן לישראל, בתגובה לביקורת שלהן על התנהלות מדינת ישראל במהלך הלחימה ברצועת עזה. עם זאת, יצואניות הנשק הגדולות ביותר לישראל (כ-95%, לפי הערכות), כגון ארצות הברית ממשיכות לספק נשק לישראל דה יורה, אך משתמשות בעמדתן להשפיע על פעולותיה של ישראל ברצועה.

אמברגו הנשק במדינות רבות נעשה כתוצאה מבקשותיהם של קבוצות פוליטיות, מפגינים ופולטיקאים מערביים, שמוחים על אובדן החיים האזרחי הגדול, לטענתם, בצד הפלסטיני במהלך המלחמה.

 רקע 
 פתיחת המלחמה 
בעקבות טבח שבעה באוקטובר יצאה ישראל למלחמת חרבות ברזל, שבמהלכה צה"ל כבש והחריב חלקים נרחבים מרצועת עזה, והביא לעשרות אלפי הרוגים פלסטינים ומאות אלפים שנעקרו מבתיהם, תוך שארגוני הטרור שברצועת עזה ממשיכים להחזיק בחטופים, חלקם חיים וחלקם מתים.

 שימוש ישראלי בנשק מיובא 
ישראל היא יצואנית גדולה של נשק, אבל צבא ההגנה לישראל מסתמך במידה רבה על כלי טיס, פצצות מונחות וטילים מיובאים כדי לחמש את חיל האוויר שלה. ארצות הברית וגרמניה הן ספקיות הנשק הגדולות ביותר לישראל, שמספקות יחד כ-95% מהנשק המיובא; במהלך המלחמה הן לא עצרו את משלוחי הנשק באופן מוצהר, אך הן עיכבו משלוחים שונים, לעיתים בשל דרישות שונות מישראל, כמו הגברת הסיוע ההומניטרי, או שימוש זהיר יותר בנשק שלהן.

הלחץ המדיני על ישראל, שמתבטא – בין היתר – באמברגו נשק, הוא כתוצאה מביקורת עולמית חריפה נגד מדיניותה של ישראל במהלך הלחימה ברצועת עזה. מדינות רבות, גופים בינלאומיים, עמותות ועוד האשימו את ישראל במשבר ההומניטרי ברצועת עזה ואף ברצח עם, מה שהוביל לתלונת דרום אפריקה נגד ישראל בגין רצח עם, בה הורה בית הדין הבין-לאומי, בסעד זמני, להגביר את הסיוע ההומניטרי ולעשות כל שנדרש כדי להימנע מהפרת אמנת רצח העם.

הלחץ הבין-לאומי על ישראל גבר בעקבות הריגת 7 עובדי המטבח המרכזי העולמי, כתוצאה מזיהוי שגוי.

 אמברגו נשק מצד מדינות שונות 
 אוסטרליה 
אוסטרליה אמרה שהיא לא סיפקה נשק לישראל מאז תחילת המלחמה. באוקטובר 2024, אוסטרליה אמרה שהיא תבחן את כל 66 רישיונות הנשק שהיא אישרה לפני המלחמה.

 איטליה 
בינואר 2024, שר החוץ של איטליה אמר כי המדינה לא סיפקה נשק לישראל מאז תחילת המלחמה.

 ארצות הברית 
במהלך המלחמה היקף אספקת הנשק האמריקאי לישראל קטן, ובמאי–יולי 2024, על רקע תחילת קרב רפיח, השהה ממשל ביידן משלוחי נשק, אך לאחר מכן שחרר אותם. הדבר גרר ביקורת פומבית של ראש הממשלה, בנימין נתניהו, על המדיניות.

באוקטובר 2024, כחודש לפני הבחירות לנשיאות ארצות הברית ובשל הביקורת הפנימית האמריקאית על ממשל ביידן, דווח כי הוא איים באמברגו נשק דה פקטו על ישראל אם המשבר ההומניטרי ברצועה לא יפתר.

 בלגיה 
בפברואר 2024 ובעקבות פסיקת בית הדין הבין-לאומי, הרשויות המקומיות בוולוניה, בלגיה דיווחו על השהיית רישיונות לייצוא נשק לישראל.

 גרמניה 
בתחילת מלחמת חרבות ברזל באוקטובר 2023, סיפקה גרמניה לישראל נשק בשווי 326 מיליון יורו, עלייה של פי 10 בהשוואה ל-2022. במהלך 2024 האספקה קטנה באופן משמעותי לכ-14.5 מיליון יורו, מהם רק מעט ששימש לנשק התקפי. רשת המחקר הישראלית "שומרים" בישראל אישרה ירידה זו. על פי דיווחים, הבקשות הישראליות מגרמניה נותרות ללא מענה במשך חודשים רבים. דובר משרד הכלכלה הגרמני ודוברו של קנצלר גרמניה, אולף שולץ, הכחישו כל אמברגו נשק מצד גרמניה. באוגוסט 2025 על רקע החלטת ממשלת נתניהו השישית לכבוש את רצועת עזה הטילה גרמניה אמברגו נשק. בנובמבר 2025, הודיעה ממשלת גרמניה על הסרת האמברגו החלקי שהטילה על ישראל, בעקבות החתימה על הסכם הפסקת האש.

 דנמרק 
בדנמרק, ארגוני זכויות אדם ופרו-פלסטיניים הגישו עתירות להפסיק את יצוא הנשק לישראל, שמתמקד בחלקי חילוף ומערכות למטוסי F-35, אך הממשלה הדנית מתנגדת לכך וטוענת כי בתי המשפט אינם מוסמכים לקבוע אם יצוא הנשק הוא חוקי.

 הולנד 
ב-2024 הפסיקה הולנד ליצא נשק לישראל בגלל החשש שהנשק יגרום להפרות של כללי המשפט הבין-לאומי. בפברואר 2024, בית משפט הולנדי הטיל איסור על ממשלת הולנד ליצא לישראל חלקים למטוס הקרב F-35.

 הממלכה המאוחדת 
כמה חודשים לאחר תחילת המלחמה, ב-4 ביולי 2024, עלתה מפלגת הלייבור של בריטניה לשלטון והחליפה את המפלגה השמרנית. מפלגת הלייבור התחייבה לשנות את עמדתה של המדינה לגבי המלחמה, אך לא התחייבה דה יורה להפסיק את משלוחי הנשק. שר החוץ הנכנס של המדינה, דייוויד לאמי, הדגיש את הצורך של ישראל להיות מסוגלת לרכוש נשק הגנתי וציין כי לא יזום אמברגו נשק. לפי סקר שנערך ביולי 2024, כ-58% מהבריטים תומכים בהפסקת מכירת הנשק לישראל במהלך המלחמה. בתחילת ספטמבר 2024 הודיעה בריטניה כי היא תשהה 30 מתוך 350 רישיונות ייצוא הנשק שלה עם ישראל בגלל החשש שהנשק יגרום להפרות של כללי המשפט הבין-לאומי.

סיבה נוספת לנטייתה של בריטניה לעצור את אספקת הנשק לישראל היא שישראל מנעה במהלך המלחמה מאנשי הצלב האדום וארגוני זכויות אדם לבקר במחנה שדה תימן, בו מוחזקים עצורים פלסטיניים בהם מחבלים ומחבלי נוח'בה שלקחו חלק בטבח שבעה באוקטובר.

 יפן 
יפן השעתה את מכירת הנשק לישראל בעקבות המלחמה.  חברת "Itochu Corporation" היפנית הודיעה בפברואר 2024 כי השותפות בינה לבין אלביט מערכות הסתיימה.

 צרפת 
על פי דיווחים, צרפת עצרה את כל רישיונות אספקת הנשק לישראל מאז תחילת המלחמה. ביוני 2024 נאסרה כניסת חברות ישראליות לתערוכת נשק בצרפת, איסור שבוטל על ידי בית משפט צרפתי בהיותו מפלה. ב-18 בספטמבר תמכה צרפת בקריאה בעצרת הכללית של האו"ם להטלת אמברגו נשק על ישראל. ב-5 באוקטובר 2024, ועל רקע התחלת התמרון הקרקעי בלבנון, הנשיא עמנואל מקרון קרא בראיון בתחנת הרדיו "פרנאס אינטר" להפסיק את משלוחי הנשק לישראל. ראש הממשלה בנימין נתניהו תקף את מקרון ומדיניותו בחריפות בסרטון שפרסם, וקרא: "ישראל תנצח, עימכם או בלעדיכם, אבל הבושה שלכם תהדהד עוד זמן רב אחרי שננצח".

 קנדה 
קנדה עצרה את מכירת הנשק לישראל במרץ 2024, לאחר הצבעה בבית הנבחרים הקנדי שהתקיימה בעקבות פסיקת בית הדין הבינלאומי. שר החוץ הישראלי, ישראל כץ, גינה את האמברגו של קנדה.

 עתירות להטלת אמברגו נשק על ישראל 
 מועצת זכויות האדם של האו"ם 
ב-5 באפריל 2024 קיבלה המועצה החלטה שמגנה את ישראל על המלחמה, קוראת לסיומה, מאשימה את ישראל בפשעי מלחמה ופשעים הומניטריים, ושקוראת לאמברגו נשק עליה; ביקורת נמתחה על המועצה בשל העובדה שההחלטה השוותה בין תנאי המחבלים לתנאי החטופים הישראליים, ובשל העובדה שהיא לא גינתה את חמאס כלל. ההחלטה התקבלה בתמיכת 28 מתוך 47 המדינות החברות במועצה. בין שש המדינות שהתנגדו לכך היו ארצות הברית וגרמניה. צרפת, אלבניה ו-11 מדינות נוספות נמנעו.

 פרנצ'סקה אלבנזה 
פרנצ'סקה אלבנזה, הדווחית המיוחדת למצב זכויות האדם בשטחים הפלסטיניים הכבושים, האשימה את ישראל בפשעי מלחמה וקראה לאמברגו נשק עליה. על אלבנזה נמתחה ביקורת חריפה בשל התבטאויות אנטי-ישראליות נשנות, וכניסתה לישראל נאסרה במהלך המלחמה לאחר שטענה כי טבח שבעה באוקטובר היה תגובה לדיכוי הישראלי.

 גורמים נוספים 
בין הגורמים הנוספים שקראו לאמברגו נשק על ישראל:
 קבוצה של 38 מומחים עצמאיים לזכויות אדם מטעם האו"ם.
 קבוצות מוחים ומפגינים מצרפת ובריטניה.
 עורכי דין, אקדמאים ושופטים בדימוס מבריטניה.
 קבוצות של אנשי רפואה אמריקאיים פנו בכמה הזדמנויות שונות לנשיא ביידן ולסגנית הנשיא קמלה האריס בבקשה לעצור את המלחמה ולקיים אמברגו נשק על ישראל, בהסתמך על מקרים בהם טענו שחו במהלך שהותם ברצועה. חלק מטענותיהם של הרופאים זכו לביקורת על מהימנותן.
 ארגון קול יהודי לשלום, שקיים גם הפגנה על כך בגבעת הקפיטול.
 200 חברי פרלמנט מ-12 מדינות.
 קבוצת "Artists4Ceasefire", שהוקמה על ידי כוכבים הוליוודיים, ושבין חבריה נמצאים מהרשלה עלי, סינת'יה ניקסון, מארק ראפלו ועוד.
 המפלגה הבריטית פלייד קמרי.
 אמנסטי אינטרנשיונל קראה באוגוסט 2024 למדינות החתומות על האמנה לפיקוח על סחר בנשק להטיל אמברגו נשק על ישראל עקב הטענות לרצח העם בעזה במלחמת חרבות ברזל.
 ארגון זכויות האדם Human Rights Watch פרסם בנובמבר 2024 דו"ח שבו קבע כי ישראל מבצעת פשעי מלחמה, פשעים נגד האנושות וטיהור אתני ברצועת עזה, וקרא לממשלות ארצות הברית וגרמניה להטיל אמברגו נשק על ישראל.

 הערות שוליים 

קטגוריה:יחסי גרמניה–ישראל
קטגוריה:2023 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:יחסים צבאיים ארצות הברית – ישראל
קטגוריה:חרם על ישראל
קטגוריה:בקרת נשק
קטגוריה:2024 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:דעת הקהל במלחמת חרבות ברזל