הריגת יחיא סינוואר

הריגת יחיא סינוואר, מנהיג ארגון הטרור חמאס, אירעה ב-16 באוקטובר 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל. סינוואר נהרג במסגרת קרב רפיח במחנה תל א-סולטאן כאשר זיהה כוח מחטיבת ביסלמ"ח בפיקוד אוגדת עזה (143) שהוצב בשטח תנועה של שלושה מחבלים חמושים, ירה לעברם והרגם. זהותו של סינואר אושרה באמצעות בדיקת DNA.

קדמה להריגתו מערכה ממושכת של צה"ל ברצועת עזה שהובילה לפגיעה משמעותית בתשתית המנהרות ודחקה את סינוואר אל עבר כוחות צה"ל.

סינוואר, אשר היה אחד מהאנשים המבוקשים ביותר על ידי מערכת הביטחון הישראלית, יזם והוביל את טבח שבעה באוקטובר שהובילה לרצח ולהרג של 1,163 אנשים, בהם 38 ילדים. כמו כן, הוא ניהל גם את הלחימה של חמאס ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל ואת המשך שיגורי הרקטות מרצועת עזה לישראל.

רקע
ב-2011 שוחרר סינוואר במסגרת עסקת שליט, לאחר קרוב ל-24 שנים בכלא בישראל (נעצר במחצית הראשונה של שנת 1988 ומאז הוחזק בישראל עד שחרורו ב-2011). בשנת 2015 הוכרז סינוואר כמחבל עולמי על ידי הקבינט של ארצות הברית. כמו כן, גם בשנת 1982 נעצר סינוואר (גם כן על ידי כוחות ישראליים) לזמן קצר אך שוחרר.

מאז פברואר 2017 כיהן יחיא סינוואר כמנהיג חמאס ברצועת עזה. מנהיגותו התאפיינה בחיזוק צבאי של הארגון ושיתוף פעולה עם איראן וחזבאללה. לצד מוחמד דף היה האדריכל העיקרי של טבח שבעה באוקטובר, שבתגובה לו יצאה ישראל למלחמת חרבות ברזל. במסגרת הלחימה ברצועת עזה במלחמה זו ניהלה ישראל מצוד אחרי סינוואר שירד למחתרת והסתתר במנהרות תת-קרקעיות שהוכנו בעוד מועד לשהייה ארוכה.

במהלך הלחימה הרג צה"ל בסיכולים ממוקדים את רוב הנהגת חמאס ושדרת הפיקוד הבכירה שלו, לרבות מוחמד דף ומרואן עיסא, ראשי הזרוע הצבאית של חמאס – גדודי עז א-דין אל-קסאם. ב-31 ביולי 2024 נהרג באיראן אסמאעיל הנייה, ראש הלשכה המדינית של חמאס, וסינוואר מונה כמחליפו.

צה"ל הביא לפגיעה משמעותית בתשתית המנהרות של חמאס. התמרון הקרקעי באזורים בהם שכן סינוואר במהלך קרב ח'אן יונס וקרב רפיח חייבה את סינוואר לנוע באופן שחשף אותו לסיכונים למול כוחות צה"ל. בשל המרדף אחריו סינוואר הותיר את משפחתו במקום בטוח, בעוד הוא עצמו נמלט ועבר ממקום למקום, ותיקשר איתם באמצעות מכתבים שהועברו על ידי שליחים.

אחיינו, בנו של מוחמד סינוואר, שליווה אותו במהלך הזמן, נהרג בתקיפה ישראלית בחודש אוגוסט בעת שיצא מפתח מנהרה כדי לזהות את תנועות הצבא בזמן שהיה עם דודו ברפיח.

לאחר הריגת סינוואר התפרסם שממצאי DNA השייכים לו נמצאו באותה המנהרה בה נרצחו ששת החטופים בסוף אוגוסט 2024. כן פורסם כי פשיטת צה"ל בשכונה הייתה בין היתר על בסיס הערכה שסינוואר נמצא בתל א סולטן.

 ההיתקלות וההריגה 
ממוזער|יחיא סינוואר רעול פנים, כפי שצולם על ידי רחפן של צה"ל
ב-16 באוקטובר 2024, בשעה 15:00, זיהה מזל"ט שהפעילו כוחות מגדוד 450 של חטיבת ביסלמ"ח בפיקוד אוגדת עזה (143) תנועת חוליה של דמויות חשודות בין מבנים. הם ביצעו ירי לעברם, והחוליה התפצלה. הכוחות הרגו את שני המחבלים, והשלישי, סינוואר, ברח למבנה. כוחות צה"ל לא ידעו מהי זהות המחבלים במהלך המבצע, ולא צפו את נוכחותו של סינוואר באזור.

סינוואר נכנס לתוך מבנה והסתתר בו. טנק מרכבה סימן 4 של חטיבה 460 ירה מספר פגזים לעבר המבנה. לאחר הירי נשלח רחפן עם מצלמה לסרוק את המבנה ואיתר מחבל רעול פנים פצוע, שישב על כורסה, שבדיעבד התברר כסינוואר. סינוואר השליך מקל על הרחפן ולא פגע בו. וידאו של אותם רגעים ממצלמת הרחפן שודר בהמשך בערוצי הטלוויזיה. לאחר שהרחפן ניתק מגע, ביצע הטנק ירי פגז נוסף על הבית, ולוחמי החי"ר שיגרו רקטת מטאדור לעבר המבנה, שקרס בחלקו. במקביל ביצעו הכוחות ירי מקלעים. היו שטענו שסינוואר נהרג מירי משולב זה בקריסת המבנה, אך מאוחר יותר ד"ר חן קוגל, מנהל המכון לרפואה משפטית, שניתח אותו, אמר כי "מה שהרג אותו בסוף זה קליע שחדר לראש וגרם לנזק חמור במוח".

לאחר מכן סרקו הלוחמים את הריסות המבנה. הם זיהו את אחת מגופות המחבלים כדומה ליחיא סינוואר. הגופה הועברה לישראל לצורך זיהוי תחת שם הקוד "מבצע הקפה ראשונה". על גופתו נמצאו אפוד מגן, אקדח, 40,000 ש"ח ומסמכי זיהוי של איש אונר"א בשם האני זרוב מוחסן.

שנה לאחר הריגת יחיא סינוואר, פרסם דובר צה"ל תמונה חדשה ובה נראים לצד גופתו של סינוואר מפקד פיקוד הדרום לשעבר אלוף ירון פינקלמן, מפקד אוגדת עזה תא”ל ברק חירם וראש אגף המבצעים לשעבר אלוף עודד בסיוק.

אימות זהותו
החוקרים שחקרו את סינוואר בעת שהיה עצור בישראל וכן רופא שיניים הוזעקו לזיהוי הגופה. נערכו גם בדיקות טביעות אצבע ו-DNA לצורך זיהוי פורמלי, שכן צה"ל מחזיק בתיעוד ביומטרי של סינוואר מתקופתו בכלא. תמונות שהופצו ברשתות החברתיות הראו לכאורה שהגופה היא של סינוואר.

בעקבות זאת, גורמים ישראליים הודיעו לקבינט המדיני-ביטחוני על מותו ככל הנראה של סינוואר. ב-17 באוקטובר 2024 דיווח צה"ל על "סבירות גבוהה" שסינואר נהרג ברפיח. בערב אושר רשמית שסינוואר נהרג, לאחר שגופתו זוהתה על ידי מעבדת זיהוי פלילי של משטרת ישראל. ב-18 באוקטובר אישר חמאס את מותו של יחיא סינוואר.

 המצוד אחר סינוואר 
לפי תחקירים עיתונאיים, הריגתו של סינוואר נתפסה בציבור כאירוע מקרי, אך הנסיבות שהובילו את ישראל אליו נעשו במחשבה תחילה. לפי תחקיר של איתי אילנאי מישראל היום, המצוד אחר יחיא סינוואר נפרס על פני חודשים רבים וכלל רצף של מבצעים מודיעיניים וקרקעיים שהתרחשו בשלושה מוקדים עיקריים: ח'אן יונס, רפיח ותל א-סולטאן. מיד עם פרוץ המלחמה, הקים השב"כ בהוראת הקבינט המדיני-ביטחוני חמ"ל מיוחד שעסק באיתור בכירי חמאס ובראשם סינוואר. אל החמ"ל זרם מודיעין מכל זרועות הביטחון: שב"כ, אמ"ן, פיקוד דרום ויחידות מיוחדות. הדסקאים ניתחו חקירות מחבלים, מסמכי שלל ומידע טכנולוגי, ויצרו תמונה מתעדכנת של תנועות סינוואר, שכונה בקוד "האָס". בשלב הראשון, הממצאים הצביעו על כך שסינוואר ירד למנהרות שמתחת לביתו בח'אן יונס כבר בליל 7 באוקטובר טרם המתקפה, יחד עם משפחתו, ועם מוחמד דף, ראפע סלאמה ואחיו מוחמד סינוואר – שגם שלושתם הסתתרו במערכת המנהרות של העיר. סינוואר בחר בח'אן יונס כיוון שהעריך שצה"ל לא יעז להיכנס קרקעית אל העיר, העיר השנייה בגודלה ברצועה. להערכת המודיעין, ההנהגה הבכירה של חמאס שמרה על בידוד הדוק ולא ניהלה קשר ישיר עם החטופים, כדי למנוע אפשרות שמידע על מיקומם ייחשף דרך עדויות עתידיות.

בחודשי המלחמה הראשונים צה"ל בחר שלא לפעול בח'אן יונס אלא לכתר את העיר עזה ואת העיירה ג'באליה. החל מדצמבר 2023 התמקד צה"ל במרחב ח'אן יונס, כשמטרת המבצע המרכזית שהופקדה בידי אוגדה 98 היא הריגת בכירי חמאס המסתתרים בעיר. למטרה זו הייתה השלכה על טקטיקת הלחימה, אוגדה 98 פעלה עם שבע חטיבות שפרצו במהירות אל לב העיר, במקום לעבוד ביסודיות מהשוליים, והשתלטו בתוך 8 שעות על פתחי המנהרות במרכז העיר, על מנת להפתיע את בכירי חמאס. יחידות חי"ר, שריון והנדסה פעלו בשטח בשילוב עם המודיעין בניסיון לאתר את רשת הפירים המובילה למתחם שבו שהו ראשי חמאס. מידע מודיעיני הוביל את צה"ל למספר מבצעים נקודתיים, אך סינוואר ודף הצליחו להימלט מהם, לעיתים בהפרש של שעות בלבד. לפי גורם ביטחוני, באחד המבצעים נכנסו חיילים לבית כדי לחפש בו פיר, בעוד הבכירים שהו ממש מתחתיהם, והצליחו לצאת מהפיר לאחר שהכוחות נסוגו מהבית. דקות מאוחר יותר נכנסו הכוחות אל הפיר ולפי תא"ל דן גולדפוס מפקד האוגדה: . כוחות האוגדה אף לחמו בתוואים התת-קרקעיים ולעיתים שהו שם ימים.

עם התקדמות הכוחות לעבר דרום הרצועה בראשית 2024, נמלט סינוואר מח'אן יונס. באותה תקופה הוגדר על ידי המתווכות במשא ומתן בין חמאס לישראל כ"מנותק קשר". לקראת מאי 2024 סינוואר עבר למתחם מנהרות חדש ברפיח, שם ניסה להמשיך לנהל את שרידי הלחימה והמשא ומתן לשחרור חטופים. בדיוק באותה תקופה החל קרב רפיח בו אוגדה 162 פעלה להחרבת מנהרות חמאס בעיר. בין המנהרות בהם שהה הייתה המנהרה שבה נרצחו ששה חטופים ישראלים, לא בהכרח באותו זמן. לשב"כ ואמ"ן נודע כי סינוואר נמצא ברפיח, והם הכווינו את החיפושים אחריו לעבר שכונת תל א־סולטאן. עקבות שנמצאו, ובהן טביעת נעל ייחודית, חיזקו את ההערכה כי הוא נע לכיוון שכונת תל א־סולטאן. בשלב מסוים כמעט כל התוואי התת־קרקעי בתל א־סולטאן הושמד או היה בשליטה מבצעית של צה"ל. לסינוואר לא הייתה ברירה אלא לעלות אל מעל לפני האדמה. בתחקיר ששודר בערוץ "אל־ג'זירה" ניתן לראות את סינוואר בתקופה הזו, אוגוסט־ספטמבר 2024, כשהוא מסתובב מעל לפני הקרקע בשכונת תל א־סולטאן, בבתים בהם שהו כוחות צה"ל ונשמעו קולות ירי.

ב־16 באוקטובר 2024, ערב חג סוכות, הגיע המרדף לסיומו. כוח מגדוד 450 של חטיבת ביסלמ"ח, נתקל בבית חרב בתל א־סולטאן, מתחתיו הסתתר סינוואר. לאחר חילופי אש ופגיעות ישירות של טנקים, הבית קרס עליו, והוא נהרג כשניסה להסתתר בין ההריסות. הלוחמים לא ידעו אז מיהו האיש שנמצא מולם; רק למחרת זוהתה גופתו של סינוואר, ובכך הסתיים המצוד.

 תגובות 
 : ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו פרסם הצהרה בעקבות הריגתו של מנהיג חמאס יחיא סינוואר, ואמר כי "מי שביצע את הטבח הנורא ביותר בתולדות עמנו מאז השואה, רב המרצחים שרצח אלפי ישראלים וחטף מאות מאזרחינו, חוסל על-ידי חיילינו הגיבורים. למשפחות החטופים היקרות אני אומר: זהו רגע חשוב במלחמה. אנחנו נמשיך בכל הכוח עד להשבתם הביתה של כל יקיריכן, שהם יקירינו. זוהי מחויבות עליונה שלנו ושלי". בנוסף פנה לתושבי עזה בהצהרה "לכל מי שמחזיק בחטופינו, מי שיניח את נשקו וישיב את חטופינו – נאפשר לו לצאת ולחיות. ובאותה מידה, מי שיפגע בחטופינו – דמו בראשו. נבוא איתו חשבון".
  בירכה את ישראל על הריגת סינוואר והשוותה את הריגתו להריגת אוסאמה בן לאדן. נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן אמר שמותו הוא "יום טוב לישראל, ארצות הברית והעולם". מחלקת המדינה של ארצות הברית אמרה שמותו הסיר מכשול גדול להשגת עסקה לשחרור החטופים, ושתנצל את ההזדמנות לקדם עסקה וסיום המלחמה. גם צרפת וקנדה בירכו על מותו של סינוואר וציינו שמדובר בטרוריסט אכזרי שאחראי לטבח 7 באוקטובר.
 : מזכ"ל נאט"ו מארק רוטה אמר כי סינוואר "ידוע לכל בתור האדריכל של מתקפת הטרור ב-7 באוקטובר 2023. גיניתי אותו. כל בעלות בריתנו גינו אותו. כל נפש הגיונית בעולם גינתה אותו. אם הוא אכן מת, אני אישית לא אתגעגע אליו".
 : נשיא צרפת עמנואל מקרון בירך על הרג סינוואר באומרו "יחיא סינוואר היה האחראי העיקרי לטרור 7 באוקטובר. היום, ליבי עם הקורבנות, כולל 48 מבני עמנו. צרפת דורשת לשחרר את כל החטופים שנותרו בידי חמאס".
 : שרת החוץ אנאלנה ברבוק בירכה על הרג סינוואר באומרה כי "סינוואר היה רוצח ברוטלי וטרוריסט, שרצה להשמיד את ישראל ואת אנשיה. כמתכנן פעולות הטרור ב-7 באוקטובר, הביא (סינוואר) מוות לאלפי אנשים וסבל בל-יתואר לאזור כולו. על חמאס לשחרר את כל החטופים ולהניח את נשקו, הסבל של האזרחים בעזה חייב להסתיים".
 : סגן דובר מזכ"ל האו"ם פרחאן האק אמר כי מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש מקווה שהריגתו של מנהיג חמאס יחיא סינוואר "תוביל כעת להפסקת אש מיידית, לשחרור מיידי וללא תנאי של כל החטופים ולהעברת סיוע הומניטרי בלתי מוגבל לעזה".
 : העיתונות באיראן כינתה את סינוואר "שהיד" ובירכה על כך שהקריב את חייו במאבק נגד ישראל. שגרירות איראן באו"ם הכריזה כי מותו של סינוואר "יחזק את רוח ההתנגדות".

 קישורים חיצוניים 












 הערות שוליים 

קטגוריה:2024 בישראל
קטגוריה:מיתות מצולמות
קטגוריה:פעילי חמאס שנהרגו ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:רפיח
קטגוריה:2024 ברצועת עזה