חומצה מתיל-מלונית

חומצה מתיל-מלונית (MMA) היא תרכובת כימית השייכת לקבוצת החומצות הדיקרבוקסיליות, המורכבת מהמבנה הבסיסי של חומצה מלונית  שנושאת קבוצת מתיל. המלחים של החומצה המתיל-מלונית נקראים מתילמלונטים.

 חילוף החומרים של החומצה המתיל-מלונית 
ממוזער|סכמה של מסלול חילוף החומרים של פרופיונאט|322x322 פיקסליםלהפקת החומצה המתיל-מלונית נדרשים מספר חומרים כימיים, שכוללים את ארבע חומצות האמינו החיוניות : מתיונין, ולין, תראונין ואיזולאוצין, חומצות שומן בלתי רוויות אי-זוגיות , חומצה פרופנואית מתסיסת חיידקי מעיים, שרשרת פחמנים ארוכה של כולסטרול, ותימין.

החומצה המתיל-מלונית היא תוצר לוואי של מסלול חילוף החומרים של פרופיונאט . מסלול חילוף החומרים של פרופיאונט כולל מספר שלבים. נגזרת הפרופיונאט, פרופיוניל-קואנזים A הופכת למתיל-פרופיונילקואנזים A על ידי האנזים פרופיוניל-קואנזים A דקרבוקסילאזה , ומומרת ל-L-מאלונילקואנזים A על ידי האנזים מתילמלאניל-קואנזים A אפימראזה . הכניסה למעגל קרבס (מעגל חומצת הלימון) מתרחשת באמצעות המרה של L-מתילמאלוניל-קואנזים A למולקולה של L-סוקצימיל-קואנזים A על ידי האנזים מתילמאלוניל-קואנזים A מוטזה . בריאקציה זו משמש ויטמין B12 כקו-פקטור בצורה של אדנוזילקובאלאמין . מסלול הפירוק של מפרופיוניל-קואנזים A לסוקציניל-קואנזים A מייצג את אחד המסלולים החשובים ביותר במעגל קרבס, והוא שייך לקבוצה של ראקציות כימיות המכונה ראקציה אנפלרוטית . חומצה מתיל-מלונית נוצרת כתוצר לוואי של מסלול מטבולי זה, כאשר המולקולה של D-מתילמאלוניל-קואנזים A מבוקע לחומצה מתיל-מלונית וקואנזים A על ידי האנזים D-מתילמאלוניל-קואנזים A הידרולאזה. האנזים אצטילמתילמלונית סינטטזה-קואנזים A המקודד על ידי הגן ACSF3 אחראי בתורו להמרה של החומצה המתיל-מלונית וקואנזים A למתילמאלוניל-קואנזים A.
 תופעות קליניות 
מספר רב של תופעות קליניות  מלוות בעליה משמעותית של חומצה מתיל-מלונית בשתן ובדם.

 מחסור בוויטמין B12 
עליה של חומצה מתיל-מלונית בדם עשויה להצביע על מחסור בוויטמין B12, אך אינה ייחודית למחסור בוויטמין זה מפני שגם באנשים שאינם סובלים ממחסור בוויטמין B12 עלולה להופיע עליה בחומצה המתיל-מלונית בדם ובשתן. במבחנים קליניים נמצא שעליה בחומצה מתיל-מלונית מופיעה ב-90-98% מהחולים עם מחסור בוויטמין B12.

ידוע שאצל 20-25% מטופלים מעל גיל 70 יש רמות גבוהות של חומצה מתיל-מלונית בדם, אך ל-25-33% ממטופלים אלה אין מחסור בוויטמין B12. לכן, בדיקת רמות חומצה מתיל-מלונית בדם אינה מומלצת באופן שגרתי בקרב קשישים.

 מחלות מטבוליות 
רמות גבוהות של חומצה מתיל-מלונית מלוות ברמות גבוהות של חומצה מלונית עשוי להצביע על המחלה המטבולית אצידוריה משולבת חומצה מלונית ומתיל-מלונית (CMAMMA). על ידי חישוב היחס בין חומצה מלונית לחומצה מתיל-מלונית בנסיוב, ניתן להבחין בין תופעה של CMAMMA לבין חומצה מתיל-מלונית קלאסית, כתוצאה ממחסור באנזים אצטילמתיל-מלונית סינטטזה-קואנזים A.

 סרטן 
הזדקנות מזרזת התפתחות של גידולים סרטניים מסוימים, כגון סרטן השד כמו גם סוגי סרטן נוספים. התמותה מסרטן מעל גיל 65 עולה באופן משמעותי, בין היתר בגלל היווצרות מוגברת של מספר גורמי הזדקנות שהבולטים מבניהם הם חומצה מתיל-מלונית (MMA) , חומצה פוספואניל פירובית - (PEP) וחומצה קינולינית  (QA) שנוצרות עקב שינויים מוטגניים מוגברים בגיל הזקנה. מחקרים מעבדתיים הוכיחו כי החומצה המתיל-מלונית עשויה לגרום לשינויים פיזיולוגיים משמעותיים בתאים סרטניים, הגורמים לשגשוג מזורז של תאים אלה והגברת אלימותם של התאים הסרטניים.

 צמיחת יתר של חיידקי המעי הדק 
צמיחת יתר של חיידקי המעי הדק עלולה להוביל גם לרמות גבוהות של חומצה מתיל-מלונית, עקב התחרות של חיידקים בתהליך הספיגה של ויטמין B12. הדבר נכון הן לגבי ויטמין B12 ממזון והן לגבי תוספים הניתנים דרך הפה, וניתן לעקוף אותו על ידי הזרקת ויטמין B12. כמו כן, משערים ממחקרי מקרה של חולים עם תסמונת המעי הקצר, כי צמיחת יתר של חיידקי המעי מובילה לייצור מוגבר של חומצה פרופנואית, שמעידה על אפשרות להצטברות של החומצה מתיל-מלונית. הוכח שבמקרים אלה, רמות החומצה המתיל-מלונית חזרו לרמות נורמליות עם מתן התרופה מטרונידזול .

 בדיקות כמותיות של חומצה מתיל-מלונית בדם 
ריכוז החומצה המתיל-מלונית בדם נמדד בשיטות ספקטרופוטומטריות, במכשיר GC-MS (כרומטוגרפיית גז-ספקטרופוטומטריית מסה) או במכשיר LC-MS (כרומטוגרפיית נוזלים-ספקטרופוטומטריית מסה). הערכים של חומצה מתיל-מלונית באנשים בריאים בדם נעים בין 73 ל-271 ננומול/ליטר.

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:חומצות דיקרבוקסיליות