התקפות רקטות וכטב"מים על ישראל

התקפות רקטות וכטב"מים על ישראל מתקיימות לאורך עשורים מגבולותיה השונים של ישראל ומאזורים נוספים במזרח התיכון.

 רצועת עזה 

שיגורים אלו מתבצעים באופן אופן תדיר מרצועת עזה לשטחי ישראל מאז שנת 2001. בהתקפות אלו נהרגו לאורך השנים עשרות אזרחים ונפצעו אלפים. עיקר השיגורים היו במלחמות, מבצעים ו"סבבים" לאורך השנים כשהבולטים שבהם הם מבצע גשמי קיץ (2006) מבצע עופרת יצוקה (2009), מבצע עמוד ענן (2012), מבצע צוק איתן (2014), מבצע שומר החומות (2021), מלחמת חרבות ברזל (2023). הקבוצות העיקריות האחראיות לתקיפות הן החמאס, הג'יהאד האסלאמי, החזית העממית לשחרור פלסטין, ועדות ההתנגדות העממית, הפת"ח והחזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין.

הירי האינטנסיבי ביותר היה במסגרת טבח שבעה באוקטובר שבמהלך יום אחד שוגרו כ-4,300 רקטות ומספר פצצות מרגמה על ישראל, בייחוד בדרומה ובמרכזה.

 לבנון 
ירי זה התבצע בעבר בעיקר על ידי הארגון לשחרור פלסטין ובעשורים האחרונים על ידי ארגון הטרור חזבאללה.

המועצה המקומית קריית שמונה הותקפה לראשונה ברקטות קטיושה בשנת 1968. בשנים הבאות שימשו קריית שמונה והעיר נהריה מטרה עיקרית לרקטות שנורו מלבנון והן גרמו להפרעה רבה בחיי האזרחים שם. בשנים 1968–1982 נהרגו מפגיעות רקטות קטיושה 12 אזרחים בקריית שמונה וחמישה בנהריה (תשעה נוספים נהרגו בקריית שמונה בשנים 1992–2000 ובנהריה נהרגו שלושה במלחמת לבנון השנייה).

מאגר הרקטות של חזבאללה הופעל במלואו נגד ישראל במהלך מלחמת לבנון השנייה בקיץ 2006. במשך המלחמה נורו אלפי רקטות (מספרן נאמד ב-3,950 עד 4,200) לעבר האזור הצפוני של ישראל ופגעו בעשרות יישובים. חזבאללה ירה כ-120 רקטות ליום בממוצע, ובשיא מעל ל-250 רקטות ביום.

הירי חודש שוב בעוצמה רבה במהלך מלחמת חרבות ברזל. אירוע משמעותי בחזית זו הייתה פגיעת הרקטה במג'דל שמס שגרמה להריגתם של כ-12 ילדים תושבי היישוב. עם הימשכות הלחימה ארגון הטרור החל לשגר גם טילים וכטב"מים חמושים ומתאבדים לעומק רב יותר. מתחילת המלחמה ועד סוף מאי 2024 שיגר חזבאללה כ-2,500 כטב"מים לעבר ישראל. אירוע משמעותי נוסף בחזית זו היה פגיעת הכטב"ם בבא"ח גולני שהתרחשה ב-13 באוקטובר 2024. הכטב"ם פגע בבסיס אימון חטיבתי של גולני ליד בנימינה וגרם למותם של ארבעה חיילי צה"ל, ולפציעתם של לפחות 61 נוספים.

 סוריה 
במהלך השנים ובעיקר עם התגברות מלחמת האזרחים בסוריה וזליגת מלחמת האזרחים בסוריה לישראל, מאז 2012 נורו לישראל אחת למספר חודשים כמה רקטות לרמת הגולן. אירוע הירי הכבד ביותר מסוריה זכור במאי 2018 במבצע בית הקלפים, אז ירה ארגון הטרור האיראני משמרות המהפכה האסלאמית כ-20 רקטות וכטב"מים לרמת הגולן.

במהלך הלחימה מול סוריה במלחמת חרבות ברזל שוגרו נכון לאוקטובר 2024 כ-60 רקטות מסוריה לשטח מדינת ישראל.

 סיני 

לאורך השנים ארגוני טרור אסלאמי לרבות טרור פלסטיני שונים (ובהם חמאס וארגונים הקשורים לאל-קאעדה) שיגרו רקטות מסיני (שבריבונות מצרים) לעבר הערים השכנות אילת שבישראל ועקבה שבירדן."Jordan: 1 dead in rocket attack, Defense sources believe 6 Iranian-made Katyushas fired from Sinai", Yaakov Katz, Aug. 2, 2010, Jerusalem Post."Two rockets land in Eilat area," 04/22/2010, Jerusalem Post. כאשר רוב השיגורים כוונו לאילת. השיגור האחרון לעקבה היה ב-2010 והאחרון לאילת היה ב-2017. בנוסף על האוכלוסייה האזרחית באילת, מטרה משמעותית ואסטרטגית נוספת באזור היא נמל אילת והאוניות העוגנות בו.

 תימן 

במלחמת חרבות ברזל (שפרצה באוקטובר 2023) התחיל לראשונה ירי מכיוון תימן, לאור מעורבותם של החות'ים במלחמה. עיקר הנשק של החות'ים הוא טילי קרקע-קרקע, טילי שיוט, רקטות ארטילריות וכלי טיס בלתי מאוישים שמקורם בעיקר מאיראן. היכולת שלהם לאיים על ישראל מוגבלת עקב המרחק הגדול בין ישראל לתימן (כ-1,600 ק"מ), אך בידם אמצעים המסוגלים להגיע לטווח זה. ב-22 בפברואר הודיע עבד אל-מלכ אל-חות'י, מנהיג החות'ים, כי מאז מתקפת חמאס ב-7 באוקטובר 2023 שיגרו הכוחות החות'יים 183 טילים וכלי טיס בלתי מאוישים לעבר יעדים ישראליים ב"פלסטין הכבושה".

ב-19 ביולי 2024 התפוצץ כטב"ם על אכסניה בתל אביב. כתוצאה מהפיצוץ נהרג אדם אחד ועשרה נפצעו. הכטב"ם היה כלי טיס איראני משודרג מסוג סמאד-3. החות'ים הודיעו שהם שיגרו את הכטב"ם וכי הוא מדגם "יפו". השיגור הוביל למבצע יד ארוכה, שכלל תקיפה בתימן ביום שלאחר שיגור הכטב"ם.

 איראן 

במהלך מלחמת חרבות ברזל איראן הובילה באופן ישיר מספר מתקפות ושיגורי כטב"מים על ישראל.

הראשונה והגדולה שבמתקפות בוצעה משטח איראן ומשטח מדינות נוספות כנגד ישראל בלילה שבין 13 ל-14 באפריל 2024, וכללה 110–130 טילים בליסטיים, 36 טילי שיוט וכ-185 כטב"מים. מבצע ההגנה מפני המתקפה נקרא "מגן ברזל", במהלכו יירטו מערך ההגנה האווירית של צה"ל, וקואליציה אזורית בהובלת ארצות הברית, 99% מהאיומים. כל טילי השיוט והכטב"מים יורטו מחוץ לישראל על ידי ישראל ועל ידי קואליציית המדינות שכללה את ארצות הברית, ירדן, בריטניה וצרפת. הרוב המוחלט של הטילים הבליסטיים יורט וטילים בודדים נפלו בשטח ישראל וגרמו נזק קל. על פי מקורות אמריקאיים, כמחצית מהטילים הבליסטיים האיראניים כשלו בשיגור או סטו ממסלולם ולא היה צורך ליירטם. המתקפה הייתה חסרת תקדים בתולדות ההגנה האווירית מבחינת כמות הטילים וכלי הטיס החמושים ששוגרו בבת אחת, ומבחינת אחוזי היירוט הגבוהים.

המתקפה השנייה בוצעה בשעות הערב של 1 באוקטובר 2024, וכללה 201 טילים בליסטיים. המתקפה כוונה כנגד בסיסי חיל האוויר נבטים, ותל נוף וכנגד בניין המוסד בעמק גלילות. כ־80%–85% מהטילים יורטו, במבצע הגנה של צה"ל וצבאות ארצות הברית, ירדן, בריטניה וצרפת. במתקפה נהרג פלסטיני מעזה ששהה ביריחו, ונהרג גם פעיל חמאס בטולכרם בצעדת חגיגה לירי מאיראן. נפצעו מספר ישראלים. ניזוקו בסיס תל נוף ובסיס נבטים, ונגרמו נזקים למבנים ולרכוש בהוד השרון, בגדרה ובצפון תל אביב.

 יהודה ושומרון 
במהלך השנים ארגוני הטרור הפלסטינים השונים ניסו לבצע ירי רקטי מיהודה ושומרון שפעמים בודדות הצליח, מקרה זכור הוא התקפת הקטיושות על פתח תקווה ב-7 ביולי 1971 אז שוגרו מספר קטיושות לפתח תקווה משטח יהודה ושומרון, במתקפה נהרגו 4 תושבות העיר בהן ילדה.

 ראו גם 
 לוחמת כטב"מים
 שיגורי רקטות מרצועת עזה לישראל
 שיגור רקטות וטילים מלבנון לעבר ישראל
 שיגורי רקטות מסיני לעבר אילת ועקבה
 מעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל

 הערות שוליים 

קטגוריה:טרור ארטילרי
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:הגנה אזרחית בישראל
קטגוריה:חדירות למרחב האווירי הישראלי
קטגוריה:תקיפות כטב"מים