עידן קפיטליזם המעקב

עידן קפיטליזם המעקב: המאבק למען עתיד אנושי בגבול הכוח החדש (באנגלית: The Age of Surveillance Capitalism: The Fight for a Human Future at the New Frontier of Power) הוא ספר עיון משנת 2018 מאת שושנה זובוף, העוסק בהתפתחותן של חברות דיגיטליות, בהן גוגל ואמזון, וטוען שהמודלים העסקיים שלהן מייצגים מודל חדש של צבירה קפיטליסטית שהיא מכנה "קפיטליזם מעקב".

בעוד שהקפיטליזם התעשייתי ניצל את הטבע ושלט בו באופן שהיו לו השלכות הרסניות, קפיטליזם המעקב מנצל את הטבע האנושי ושולט בו כשנקודת הסיום של הפיתוח היא סדר טוטליטרי.

 הנחת יסוד 
זובוף קובעת שקפיטליזם מעקב "טוען באופן חד צדדי שהחוויה האנושית היא חומר גלם חופשי שזמין לתרגום לנתונים התנהגותיים [אשר] מוכרזים כעודף התנהגותי קנייני, מוזנים לתהליכי ייצור מתקדמים הידועים כ'אינטליגנציה של מכונה', ומיוצרים מהם מוצרי חיזוי הצופים מה תעשה עכשיו, בקרוב ומאוחר יותר." היא מצהירה שהמוצרים הקפיטליסטיים החדשים הללו "נסחרים בסוג חדש של שוק שאני מכנה שווקים עתידיים התנהגותיים".

בחברה קפיטליסטית, מידע, כגון לייקים ודיסלייקים של משתמש שנאסף בעת גישה לפלטפורמה מסוג פייסבוק, או מכל סוג אחר של חיישן המשמש כנקודת מגע אינטרנטית לזרם נתונים, הוא מידע שיכול לשמש אותה חברה לשפר את חוויית המשתמש. זאת עושה החיישן על ידי הזנת המשתמש במידע שנתונים שהתקבלו מפעילותו הקודמת מראים לחיישן שהמשתמש מתעניין בו. החיישן יכול להסיק דברים רבים על האדם, הרבה מעבר לתנאי השימוש. ניתן לעשות זאת בדרכים רבות באמצעות שימוש באלגוריתם המנתח מידע.

הסכנה של קפיטליזם מעקב היא שפלטפורמות וחברות טכנולוגיה טוענות לבעלות על מידע פרטי מכיוון שזה מידע חופשי וזמין. חברות אלה טוענות שהחוויה הפרטית היא 'חומר גלם' למפעלים לייצור נתונים. יש מעט מאוד פיקוח על ידי משתמשים או חוקים שחוקקו ממשלות. בגלל זה, הייתה תגובה נגד השימוש המסוים של חברות אלה במידע שנאסף. לדוגמה, גוגל, שנאמר כי היא "חלוצת קפיטליזם המעקב" הציגה פיצ'ר (Software feature) שהשתמש ב"מודלים מסחריים... שהתגלו על ידי אנשים בזמן ובמקום." משמעות הדבר היא שלא רק שפרסומות ממוקדות אליך באופן ספציפי דרך הטלפון שלך, אלא עובדות יד ביד עם הסביבה שלך וההרגלים שלך, כגון הצגת פרסומת של בר מקומי כשאתה מסתובב במרכז העיר בערב.

ניסיונות הפרסום והמיקוד הטכניים והספציפיים האלה יכולים להשפיע על תהליך קבלת ההחלטות של האדם בפעילויות שהוא בוחר ובהחלטות פוליטיות.

לפיכך, לכאורה חברות אלו אינן תחת פיקוח, תוך כדי כך שיש להן הכוח להתבונן ולשלוט בחשיבה. זו אחת הסיבות לכך שחברות טכנולוגיה כמו גוגל נמצאות תחת ביקורת.

זובוף כותבת שהחופש המוקצה לחברות טכנולוגיה נובע מהרעיון ש"קפיטליזם מעקב אינו נוטש 'חוקים' קפיטליסטיים מבוססים כגון ייצור תחרותי, מקסום רווחים, פרודוקטיביות וצמיחה", שכן הם עקרונות של כל עסק בתחום. חברה קפיטליסטית צריכה לשאוף להצטיין כדי להיות תחרותית. זובוף טוענת כי "הצטברות לוגיקה חדשה... מציגה חוקי פעילות משל עצמה". זוהי תופעה חדשה בפעולות קפיטליסטיות שיש להטמיע בה מגבלות ספציפיות.

הפלטפורמות היו פולשניות מבחינת צבירת מידע, אך גם הובילו למה שנקרא כיום "כלכלת שיתוף", שבה מידע דיגיטלי יכול להתקבל על ידי אנשים שמבצעים קפיטליזם מעקב באמצעות אותן פלטפורמות עצמן. לפיכך, "יחידים יכולים להפיק תועלת רבה מהטרנספורמציה הזו מכיוון שהיא מעצימה אותם ומאפשרת להם להקים עסקים". עסקים קטנים ייהנו גם מכך שהם עשויים לצמוח מהר יותר מכפי שהיו צומחים לולא היו יודעים את הדרישות והרצונות של הצרכנים, אך יצטרכו לשלם לתאגידים עבור גישה לידע. כך קפיטליזם המעקב הוא כלי שימושי לעסקים, אך גם פוגע בפרטיות של משתמשים שאינם רוצים שהחוויה הפרטית שלהם תהיה בבעלות חברה.

 ביקורת 
פייננשל טיימס כינה את הספר "יצירת מופת של חשיבה ומחקר מקוריים". הניו יורקר קבע ש"עידן קפיטליזם המעקב" הוא אחד מספרי העיון המובילים לשנת 2019. נשיא ארצות הברית לשעבר ברק אובמה ציין שזה אחד הספרים האהובים עליו בשנת 2019. חוקר העיתונות אבי אשר-שפירא כינה אותו "מעניין", בהתחשב בכך שהספר מותח ביקורת נוקבת על הדלת המסתובבת של כוח אדם בין גוגל והממשל - כלומר, על כך שעובדים בגוגל עוברים לממשל, ולהפך, וכן ביקורת על כך שקמפיינים נשיאותיים משתמשים בנתוני מעקב כדי לטרגט מצביעים.

סם דיבלה (DiBella), שכתב עבור הבלוג של בית הספר לכלכלה של לונדון, מתח ביקורת על הספר, בתחושה שהגישה שלו יכולה "לעורר שיתוק ולא פרקטיקה בכל הנוגע לפעולה קולקטיבית שנדרשת כדי להתמודד עם מעקב תאגידי שיטתי".

 הערות שוליים 

קטגוריה:ספרי עיון אמריקאיים
קטגוריה:קפיטליזם