תרבות קבוצה C

תרבות קבוצה C היא תרבות ארכאולוגית שנמצאה בנוביה התחתונה, המתוארכת ל-2400 לפנה"ס עד 1550 לפני הספירה בקירוב. התרבות נקראה על ידי ג'ורג' אנדרו רייזנר. ללא אתר מרכזי וללא עדות כתובה על איך שבני תרבות זו כינו את עצמם, הקצה רייזנר לתרבות אות. קבוצה C קמה לאחר תרבויות קבוצה A וקבוצה B של רייזנר, ובסביבות תקופת סוף הממלכה הקדומה במצרים העתיקה.

סקירה
בעוד שכיום קבוצה A וקבוצה B נתפסות כהמשך של אותה קבוצה, קבוצה C נחשבת כתוצר של פסטורליסטים סהרהניים מובהקים. קבוצה C מסומנת ומובדלת על ידי כלי החרס הייחודיים שלה וקבריה. קברים מוקדמים של קבוצה C מורכבים מ"מעגל אבנים"  פשוט כאשר הגוף קבור בשקע במרכז. מאוחר יותר הקברים הפכו משוכללים יותר כאשר הגופות הוכנסו לחדר מצופה אבן, ולאחר מכן הוספת חדר נוסף ממזרח לקורבנות.

ממוזער|שמאל|220px|כלי חרס של בני קבוצה C, 2300-1600 לפנה"ס, פאראס .
מקורותיה של קבוצה C עדיין לא ידועים ונמצאים בפולמוס אקדמאי. מספר חוקרים רואים אותה, במידה רבה, כאילו התפתחה מקבוצות A ו-B. אחרים חושבים שסביר יותר שקבוצה C נוסדה על ידי פולשים או מהגרים שהתערבבו עם התרבות המקומית, כאשר קבוצה C מקורה אולי בסהרה שהתייבש אז במהירות.

קבוצה C היו חקלאים ורועים-נוודים למחצה שהחזיקו עדרי בקר רבים באזור שכיום צחיח מדי עבור רעייה כזו. במקור האמינו שהם עם שליו בשל המחסור בנשק ובקברים; עם זאת, פגיונות, חרבות קצרות וגרזני קרב נמצאו בקברי קבוצה C. התיישבותם סביב המבצרים שבנו המצרים הקדמונים נתפסת כראיה נוספת.

רוב מה שידוע על בני קבוצה C מגיע מנוביה התחתונה ומישורת דונגולה (Dongola Reach). הגבול הצפוני של קבוצה C היה סביב אל-קובניה ליד אסואן. הגבול הדרומי עדיין לא ברור, אבל אתרים של קבוצה C נמצאו דרומה עד אריתריאה.

בתקופת השושלת השישית של מצרים, מתוארת נוביה התחתונה כמורכבת ממספר מדינות קטנות, ששלוש מהן נקראות: Setju, Wawat ו-Irjet. באותו זמן בנוביה העליונה צמחה ממלכת קרמה. הקשר המדויק בין קבוצה C לקרמה אינו ודאי, אך קרמה המוקדמת מראה קווי דמיון מובהקים לתרבות קבוצה C ולתרבות Pan-Grave.

תחת ממלכת מצרים התיכונה חלק גדול מאדמות קבוצה C בנוביה התחתונה נכבשו על ידי מצרים; לאחר שהמצרים עזבו, קרמה התרחבה צפונה ושלטה באזור. החל מכיבוש נוביה על ידי מצרים תחת תחותמס הראשון בסוף המאה ה-16 לפני הספירה, התמזגה קבוצה C עם המצרים.

שפה
לפי פיטר בהרנס (1981) ומריאן בכאוס-גרסט (2000), עדויות לשוניות מצביעות על כך שבני קבוצה C דיברו שפות אפרו-אסייתיות של הענף הברברי. תזה זו נשענת על ראיות מילוניות מעט משורטטות ולא מספיקות מבחינה מספרית. עדויות אחרונות מצביעות על כך שבני קבוצה C דיברו בשפה אפרו-אסייתית של הענף הכושי (כאשר עמים מדרום לנוביה העליונה דיברו אולי שפות נילו-סהרה), וכי קרוב משפחה הקרוב ביותר של שפת קבוצה C היא שפת בז'ה , שדובריה חיו בחוף הים האדום. המחקר לא יכול להצביע על בז'ה באופן ספציפי כשפת צאצאיה, אלא מוצע לחפש בחומר מילוני של בז'ה את האב הקדמון המשותף הקרוב ביותר ומשם משרטט שפה קושית קשורה הקיימת בנוביה התחתונה הפרה-מרואית. היעלמותה של שפת קבוצה C היא בגדר תעלומה. ייתכן שעם שלבים רצופים של ריבונות מצרית, כושית ומרואית בנוביה התחתונה, שפה זו נדחקה לשוליים מבחינה דמוגרפית ופוליטית הרבה לפני בואם של דוברי נובית הנילוס.

מראי מקום
 Bietak, Manfred (1968). Studien zur Chronologie der nubischen C-Gruppe. Ein Beitrag zur Frühgeschichte Unternubiens zwischen 2200 und 1550 vor Chr. Wien: Böhlau.
 Oliver, Roland (1978). The Cambridge history of Africa. Vol. 2, From c. 500 BC to AD 1050. Cambridge: Cambridge University Press. pp. 858 Pages. .
 Raue, Dietrich (2019). Elephantine und Nubien vom 4.-2. Jahrtausend v. Chr. Berlin/Boston: Walter de Gruyter. .

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:נוביה
קטגוריה:מצרים: תרבויות ארכאולוגיות