סעדיה אזוביב

הרב סעדיה אזוביב (לפני ה'ת"ל, 1630 - סביב ה'תפ"ה, 1725) היה פוסק הלכה, פרשן מקראי, בלשן ומשורר. אב בית הדין ורבה של אלג'יר, בראשית המאה השמונה עשרה.
 קורותיו 
נולד לאביו הרב נהוראי (הראשון) וגדל באלג'יר. לא יאוחר משנת הת"ע, כיהן כאב בית הדין ורבה של אלג'יר. הדיינים שהיו בבית דינו היו רבי מימון יאפיל, רבי צמח דוראן ורבי בנימין דוראן. בית הדין התכתב בענייני הלכה עם בית הדין של פאס בראשות רבי יהודה בן עטר.ראו: תקנות חכמי פאס, מהד' תשע"ג, תקנה סא, נספח לתקנה. 

סיפר רבי סעדיה כי בחודש אב ה'תס"ו, נגזרו גזירות קשות על יהודי אלג'יר, בין השאר החלו להרוס את בתי הכנסיות, לאחר שהיהודים התחננו למושל לבל יהרוס את בתי הכנסת, הוא התנה זאת במס כבד מנשוא. בו בזמן סיים את ספרו 'תוכחות מוסר' אותו החל שנתיים קודם לכן.הקדמת רבי סעדיה לספרו 'תוכחות מוסר'. בשנת תס"ז סיים לכתוב את חיבורו 'למודי ה' על אלפא ביתא של תהלים, ובשנת ה'ת"ע סיים לכתוב את פירושו לתהלים 'שיר חדש', והוסיף בהקדמתו שיר הודאה לה'.ספר שיר חדש בכתב יד באתר הספרייה הלאומית.

בשנת ה'תע"ד (1714), בית הדין בראשות רבי סעדיה אזוביב (דיין ראשון) ורבי מימון יאפיל (דיין שני) באלג'יר שלח כתב הסכמה לרבי משה חאגיז, לפיו הם מסכימים להחרים את נחמיה חיייא חיון שפעל להפצת השבתאות.ראו בסוף ספר מלחמת ה' - חרב לה', אמשטרדם ה'תע"ד. בין החותמים נמנה גם הרב רפאל ידידיה שלמה צרור (דיין שישי).

רבי סעדיה היה משורר, וכמה מפיוטיו נשתמרו.ראו לדוגמה: אוצר השירה והפיוט חלק ד עמ' 455.

נכון לשנת ה'תפ"ג עוד כיהן כאב בית הדין.ראו שו"ת פרי צדיק סוף שאלה א. החוקרים משערים כי נפטר באלג'יר סביב שנת ה'תפ"ה.ראו מלכי ישורון בערכו. בהמשך, בנו רבי נהוראי (השני) כיהן כאב בית הדין ורבה של אלג'יר.
 יצירתו 
 תוכחות מוסר - פירוש לספר משלי, נדפס בליוורנו, ה'תרל"א.
 למודי ה' - פירוש לאלפא ביתא של תהילים.
 שיר חדש - פירוש על ספר תהלים - בכתב יד.
 פרי עץ - פירוש על מאמרי חז"ל. בכתב יד.
 פסקי דינים - נדפסו מהם בספרי חכמי דורו.
 חידושי הלכה - נזכרו על ידי רבי יהודה עייאש.ראו: לחם יהודה הלכות קריאת שמע פרק ד הלכה ג.

 הערות שוליים 

קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:אלג'יר: רבנים
קטגוריה:פרשני המקרא