קהילה אפיסטמית

קהילה אפיסטמית (באנגלית: Epistemic Community) הוא מושג תאורטי שהוטבע על ידי פיטר האס (Peter M. Haas) ועמנואל אדלר, חוקרים ביחסים בינלאומיים ומדעי המדינה.E. Adler and P. M. Haas, “Banning chlorofluorocarbons: epistemic community efforts to protect stratospheric ozone,” Knowledge, Power, and International Policy Coordination vol. 46, no. 1, pp. 187-224, 1992.Haas, Peter M., ed. (1997), Knowledge, Power, and International Policy Coordination, Studies in International Relations, University of South Carolina Press לטענתם, קהילה אפיסטמית היא רשת של אנשי מקצוע, על פי רוב מדענים בתחומים שונים בעלי מומחיות מוכרת, אשר כוללת סמכות וטענות לידע רלוונטי לצורך ניסוח ויישום מדיניות בתחום ונושא מסוים.J. H. Marx and B. Holzner, Knowledge Application: the Knowledge System in Society, Allyn and Bacon, 1979. בעשורים האחרונים ישנו שימוש נרחב במושג בתחומי מדע שונים: ביחסים בינלאומיים, בסוציולוגיה של הידע, במחקרי מדיניות ופילוסופיה חברתית.P. M. Haas, “Do regimes matter? Epistemic communities and Mediterranean pollution control,” Knowledge, Power, and International Policy Coordination, vol. 43, no. 3, pp. 77-403, 1992.Haas, Peter M., ed. (2008), International Environmental Governance, The Library of Essays in International Relations

מהות הרעיון
רעיון זה של קהילה אפיסטמית מניח כי קהילות מדעיות ומקצועיות אלה חולקות רעיונות ומשאבים, כגון מוניטין וידע, כדי לקדם אותם הלכה למעשה מעבר לכותלי מסדרונות המחקר.M. King, “Epistemic communities and the diffusion of ideas: central bank reform in the United Kingdom,” West European Politics, vol. 28, no. 1, pp. 94-123, 2005. קהילה אפיסטמית משלבת מאפיינים שונים של יוזמה פוליטית, אובייקטיביות מדעית וידע מהימן, תקף ומדויק אשר חף מאינטרסים פוליטיים.D. Toke, “Epistemic communities and environmental groups,” Politics, vol. 19, no. 2, pp. 97-102, 1999. מאפיינים אלו מייחדים קהילה אפיסטמית מארגונים לא ממשלתיים, קואליציות וקבוצות אינטרס, ובכך מעמדה של קהילה אפיסטמית נותן לה מעמד נייטרלי יותר ככל האפשר.G. McGivern, “Inter-epistemic power and transforming knowledge objects in a biomedical network,” Organization Studies, vol. 31, no. 12, pp. 1667-1686, 2010.

התפתחות המושג
התפתחות המושג התאורטי ויישומו על פי חוקרים אלו, הצביעה על ניסיון להסביר את התהוות הידע המדעי, בחברה המודרנית המבוססת על ידע, בקהילה מקצועית כמו הקהילה המדעית, העוסקת בפונקציות פוליטיות, סיכון ואי-ודאות במערכת הבינלאומית.A. Antoniades, “Epistemic communities, epistemes and the construction of (world) politics,” Global Society, vol. 1, no. 1, pp. 21-38, 2006. לדידם, הרעיון של קהילות אפיסטמיות שואף להסביר כיצד מערכת היחסים בין מקבלי החלטות ופוליטיקאים באה לידי ביטוי עם קהילות מדעיות או מקצועיות כאשר בעלי השפעה אלו מתמודדים עם סוגיות גלובליות, כגון: זיהום האוקיינוסים, תפוצת נשק גרעיני, הרתעה, שיתוף פעולה וזכויות אדם.M. Dover, “Hard problems, soft answers: impact of epistemic communities on U.S. - Russian nuclear cooperation,” dissertation, American University, 2013.Z. Heritage and G. Green, “European national healthy city networks: the impact of an elite epistemic community,” Journal of Urban Health, vol. 90, no. 1, pp. 154-166, 2013. דהיינו, כיצד האינטראקציה של ייעוץ של מומחה מדעי מהקהילה האפיסטמית עם מנסחי מדיניות משפיעה על מקבל ההחלטה, ניסוח המדיניות ויישומה.S. Sturdy, R. Freeman, and J. Smith-Merry, “Making knowledge for international policy: who Europe and mental health policy, 1970-2008,” Social History of Medicine, vol. 26, no 3, pp. 532-554, 2013.Haas, Peter M. (1990), Saving the Mediterranean: The Politics of International Environmental Cooperation, Political Economy of International Change, Columbia University Press

תבנית חשיבה ודרכי פעולה
על פי רעיון זה, לקהילות אפיסטמיות יש את המאפיינים הבאים:

מערכת משותפת של אמונות נורמטיביות ועקרוניות, המספקות רציונל ערכי לפעולה החברתית של חברי הקהילה.
אמונות סיבתיות משותפות, אשר נגזרות מניתוח של פרקטיקות, המובילות או תורמות למערכת מרכזית לבעיות בתחומם. ואשר לאחר-מכן, משמשות בסיס להבהרת הקשרים המרובים בין פעולות של מדיניות אפשריות לבין התוצאות הרצויות.
תפיסות משותפות של תוקף, כלומר, קריטריונים אינטרסוביקטיביים מוגדרים פנימית לשקלול ותיקוף ידע בתחום מומחיותם.
מפעל מדיניות משותף, דהיינו, מערכת של פרקטיקות משותפות הקשורות למערכת של בעיות שאליהן מכוונת יכולתם המקצועית, ככל הנראה מתוך אמונה כי רווחת האדם ואיכות חייו תשתפר כתוצאה מכך.

בהמשך לכך, פיטר האס ועמנואל אדלר, ניתחו את תפקידן של קהילות אפיסטמיות בקידום הקמת משטר עולמי חדש. הם ראו בקהילות אפיסטמיות כמעין מסנן פרשני (מנגנון סלקטיבי), לבחירות פוליטיות ולא כשחקן פוליטי חדש בזירה הבינלאומית או בכלל בכל הקשר אחר בו הקהילה האפיסטמית לוקחת חלק. מעצם אינטראקציה פונקציונלית זו, ניתן לשמור על מרחק רגשי, אובייקטיביות מדעית ונייטרליות.Emanuel Adler and Peter M. Haas, "Epistemic Communities, International Cooperation and World Order: Creating a Reflective Research Program" International Organization, Vol. 46, No. 1 (Winter 1992), 367-390.Emanuel Adler, "The Emergence of Cooperation: National Epistemic Communities and the International Evolution of the Idea of Nuclear Arms Control" International Organization, Vol. 46, No. 1, (Winter 1992), 101-145. Reprinted in Matthew Evangelista, ed., Peace Studies: Critical Concepts in Political Science, Volume II (London and New York: Routledge, 2005).

 ראו גם 
 סוציולוגיה של המדע
 פוליטיזציה של המדע
 רשת חברתית
 סוציולוגיה של הידע
 סוציולוגיה של הידע המדעי

 לקריאה נוספת 

 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

קטגוריה:מדע
קטגוריה:מדעי החברה
קטגוריה:תורת ההכרה
קטגוריה:קוגניציה
קטגוריה:מושגים בתורת ההכרה