משאל העם במולדובה לחברות באיחוד האירופי 2024

ב-20 באוקטובר 2024 נערך במולדובה משאל עם ארצי כדי להכריע האם לשנות את חוקת מולדובה  כך שתביע את רצונם של אזרחי מולדובה להצטרף , לאיחוד האירופי, ובכך להקשות על ממשלות עתידיות לסגת מהמסלול הפרו-אירופי. המשאל נערך במקביל לבחירות לנשיאות מולדובה , ובסופו אושרה ההצעה.

 רקע 
במרץ 2022, בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה, הגישה מולדובה בקשה לחברות באיחוד האירופי. ביוני אותה שנה קיבלה מולדובה מעמד של "מדינה מועמדת" מטעם המועצה האירופית, ובדצמבר 2023 הודיעה המועצה על החלטתה לפתוח במשא ומתן עם מולדובה על הצטרפותה לאיחוד. תאריך היעד של ההצטרפות נקבע ל-2030.

נשיאת מולדובה מאיה סנדו השיקה פלטפורמה מקוונת לקידום משאל העם ויתרונות החברות באיחוד האירופי, כחלק ממסע הבחירה מחדש שלה לתפקיד. במרץ 2024 הביעה סנדו את תקוותה שמשאל העם יתקיים במקביל לבחירות לנשיאות. ב-21 במרץ 2024 אישר הפרלמנט של מולדובה החלטה שקראה להמשך המאמצים להצטרף לאיחוד האירופי. במהלך ההצבעה על ההחלטה יצאו כל מפלגות האופוזיציה מהדיון בפרלמנט. ב-16 במאי אישר הפרלמנט את קיום משאל העם במקביל לבחירות לנשיאות ב-20 באוקטובר.

 גגאוזיה 
ב-2 בפברואר 2014 נערכו באזור האוטונומי גגאוזיה שני משאלי עם על הצטרפות למסגרות אירופאיות. במשאל הראשון הצביעו 98.4% בעד הצטרפות לאיגוד המכס של בלארוס, קזחסטן ורוסיה, ובמשאל השני הצביעו 97.2% נגד הצטרפות לאיחוד האירופי. 98.9% מהמצביעים תמכו גם בהצעה להכריז על עצמאותה של גגאוזיה אם מולדובה תתאחד עם רומניה, בשל החשש שהצטרפות לאיחוד האירופי תוביל לאיחוד כזה.

 המשאל 
ועדת הבחירות המרכזית של מולדובה רשמה את המפלגות שהשתתפו בקמפיין לקראת משאל העם. מתוך 15 המפלגות שנרשמו רשמית עד 20 בספטמבר, 13 היו בעד שינוי החוקה ושתיים נגד השינוי, לצד כמה מפלגות כמו המפלגה הסוציאליסטית של מולדובה (PSRM) והמפלגה לפיתוח ולגיבוש מולדובה (PDCM), שהחרימו את משאל העם.

לקראת המשאל והבחירות לנשיאות הודפסו כ-2.8 מיליון פתקי הצבעה. זו הייתה הפעם הראשונה בהיסטוריה של מולדובה שלצד פתקי הצבעה ברומנית הודפסו גם פתקים בחמש שפות נוספות של המיעוטים במדינה. 2,092,641 פתקי הצבעה היו ברומנית, 631,979 ברוסית, 3,400 בגגאוזית, 991 בבולגרית, 870 בשפה הרומנית ו-115 באוקראינית. עבור מצביעים באזור הבדלני הפרו-רוסי טרנסניסטריה הונפקו 90,000 פתקי הצבעה, מחציתם ברומנית ומחציתם ברוסית.

ההצבעה בבחירות ובמשאל העם התאפשרה גם ב-234 קלפיות מחוץ לגבולות מולדובה. המצביעה הראשונה הייתה לודמילה ויזדואג'ה, תושבת דרום קוריאה ילידת מולדובה, שנסעה מסיאול לטוקיו כדי להצביע בקלפי ביפן. יותר מ-50 קלפיות נפתחו באיטליה, 17 בארצות הברית ושתיים במוסקבה.

 נוסח המשאל 
ממוזער|פתק ההצבעה בשפה הרומנית למשאל העם. פתקי הצבעה הודפסו גם ברוסית, גגאוזית, בולגרית, רומנית ואוקראינית
נוסח השאלה שהועלה להצבעה היה:

(האם אתה תומך בתיקון החוקה במטרה להצטרף לאיחוד האירופי של הרפובליקה של מולדובה?)

אפשרויות ההצבעה היו "כן" (ברומנית: da) ו"לא" (ברומנית: nu).

 סקרי דעת קהל 
תאריךסוקר/חברת סקרים בעדנגדנמנע / אף אחד / לא החלטתי 11–16 באוקטובר 2024 CBS Research–WatchDog55.1% 34.5% 10.3% 13–15 באוקטובר 2024 קבוצת אינטלקט44% 31% 25% 19 בספטמבר–10 באוקטובר 2024 iData–IPP47.9% 23% 29.1%

 תוצאות 
תוצאת משאל העם הייתה צמודה יותר מכפי שחזו הסקרים המקדימים, ובין היתר נטען לקניית קולות מצד המתנגדים לשינוי החוקתי.
+בחירהקולות%בעד749,71950.35נגד739,15549.65סה"כ1,488,874100.00קולות כשרים1,488,87497.22קולות פסולים/פתקים לבנים42,5182.78סה"כ1,531,392100.00
מקור: ועדת הבחירות המרכזית של מולדובה

 חשד למעורבות זרה 
הנשיאה סנדו ייחסה את התוצאה הצמודה במשאל להתערבות זרה ותיארה אותה כ"מתקפה חסרת תקדים על הדמוקרטיה". היא הוסיפה כי לממשלתה יש ראיות לכך ש-150,000 קולות נקנו. האיחוד האירופי מסר כי הן המשאל והן הבחירות לנשיאות התקיימו "תחת התערבות והפחדה חסרי תקדים של רוסיה ושלוחיה". בתקופה שלפני המשאל ערכה משטרת מולדובה 350 פשיטות בהן נעצרו אזרחים בחשד שהתכוונו להפיץ חומרי תעמולה פרו-רוסיים ולקנות כ-300 אלף קולות, כרבע מסך המצביעים הצפויים, בניסיון להטות את התוצאה לטובת המתנגדים. בין השאר נטען למעורבותו של איש העסקים הישראלי אילן שור, שנמלט ממולדובה למוסקבה אחרי שמפלגה שניסה להנהיג במדינה הוצאה אל מחוץ לחוק. על האשמים בניסיון להטות את הבחירות הוטלו קנסות בגובה 37,000 לאו מולדובני (מעל 1,900 אירו או 2,100 דולר אמריקאי נכון לשנת 2024), אך ניתנה להם האפשרות לביטול העונש אם ישתפו פעולה עם הרשויות.

 תגובות בינלאומיות 
האיחוד האירופי בירך על התוצאות וגינה את "ההתערבות המרושעת חסרת התקדים של רוסיה לכאורה". נשיאת הנציבות האירופית אורסולה פון דר ליין שיבחה את תוצאת משאל העם ואמרה כי "מול הטקטיקות של רוסיה, מולדובה מראה שהיא עצמאית, חזקה ורוצה עתיד אירופי!". ז'וזפ בורל, שר החוץ של האיחוד האירופי, אמר כי "האיחוד האירופי ומולדובה חולקים עתיד משותף. אנחנו מחויבים להמשיך ולתמוך בהתפתחות הדמוקרטית של מולדובה, ברפורמות ובצמיחה הכלכלית שלה, כמו גם בחיזוק החוסן שלה בדרכה להצטרף לאיחוד".

גם ארצות הברית ציינה את הניסיונות הרוסיים "לערער את הבחירות במולדובה ואת ההצטרפות שלה לאירופה". בקרמלין הביעו ספקות בנוגע לתוצאה הדחוקה של התומכים בשינוי החוקתי, והכחישו את הטענות על התערבות.

שרת החוץ לשעבר של פינלנד, שעמדה בראש צוות המשקיפים של הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה, אמרה בהודעה רשמית כי "האיום הגדול ביותר לחופש הבחירות היה קמפיין נרחב ושיטתי להשפעה זרה מצד רוסיה, ששיתפה פעולה עם שחקנים ממולדובה ויצרה מניפולציה של המידע, קניית קולות ועוד פעילות בלתי חוקית בנוגע להצבעה".

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:אירופה: משאלי עם
קטגוריה:מולדובה: פוליטיקה
קטגוריה:האיחוד האירופי
קטגוריה:2024 בפוליטיקה
קטגוריה:2024 בחוק ומשפט
קטגוריה:2024 באירופה