הטיפוס על ההר הבלתי סביר

הטיפוס על ההר הבלתי סביר: מסע באורחות האבולוציה הוא ספר מדע פופולרי משנת 1996 מאת ריצ'רד דוקינס. הספר עוסק בהסתברות וכיצד היא חלה על תאוריית האבולוציה. הספר נועד להפריך טענות של בריאתנים על ההסתברות למנגנונים טבעיים כמו ברירה טבעית. הספר יצא לאור בעברית בשנת 2003, בהוצאת זמורה-ביתן בתרגומו של עמוס כרמל.

הספר עונה לשאלות כמו "איזה תועלת יש בחצי כנף?" או "מה התועלת בחצי עין?" או "כיצד יכולה הברירה טבעית לפעול בהתחשב בכך שלרוב המוטציות יש תוצאה שלילית?"
ההר הבלתי סביר
הדימוי המרכזי בספר הוא זה של הר שניתן להגיע לפסגתו דרך טיפוס על צוק גבוה ותלול או דרך מתלול איטי ומתון. דוקינס מציג בספר טענות של בריאתנים ואנשי תכנון תבוני הטוענים כי אין זה סביר כי מבנים מורכבים כמו עין לדוגמה התפתחו דרך מנגנון טבעי "בדרך מקרה". דוקינס ממשיל טענה זו, לטענה כי אין זה סביר להעלות בהר מצד המצוק שלו - זוהי טענה סבירה אך זוהי גם טענת איש קש. דוקינס מסכים כי אין זה סביר כלל כי מוטציה מקרית יחידה גרמה להופעה יש מאין של איברים מורכבים או תופעות מורכבות כמו ראייה או תעופה. באופן כלל יותר - מורכבות וסדר שיש בקרב יצורים חיים - לא מתפתחים "בצורה מקרית".

דוקינס טוען כי בריאתנים מציגים באופן מעוות או מתעלמים מאפשרות של התפתחות הדרגתית של איברים או תכונות באמצעות הצטברות איטית של שינויים הנבררים דרך ברירה טבעית - לפי המשל - טיפוס לפסגת ההר מצידו השני - דרך שיפוע מתון של שינויים קטנים שכל אחד מהם מעניק יתרון קטן אך משמעותי מספיק לשם שרידה או התרבות. בעוד רוב המוטציות גורמות להשפעה שלילית, מספר קטן מהן יכול בתנאים הנכונים, להעניק יתרון קטן בהשרדות או ברבייה. השינוי שנוצר אינו נובע מיד המקרה, האלה עקב השפעה נוכחת ומצטברת של ברירה טבעית - כלומר השרדות חלק קטן מתוך המוטציות בשל התאמה טובה יותר לנישה אקולוגית או בשל ברירה זוויגית - תהליך שאינו מקרי כלל, אלה נובע מכך שאפילו יתרון קטן, יכול להיות בתנאים מסוימים משמעותי מאוד בהקשרים של שרידה או התרבות. לדוגמה בתנאים של יצורים קטנים שמטפסים על ענפי עצים, תועלת ב"-1% כנף" יכולה להועיל במניעת מוות עקב נפילה.

בספר, דוקינס נותן רעיונות על מנגנון מורכב הנובע מהרבה שלבים הדרגתיים שלא נראו קודם לכן, ובכך יוצא נגד הרעיון הבריאתני של מורכבות שאינה ניתנת לפישוט. דוגמה לכך היא אבולוציה של העין. הטיעון הבריתני הוא שכיבול אין שום תועלת "ב-1% עין" - טיעון שדוקינס טוען שהוא בגדר "הכל או כלום", דוקינס טיען כי טיעון זה שגוי וכי מצב של "1% ראיה" שונה מהותית ממצב של עיוורון מוחלט ונותן יתרון משמעותי ליצורים המסוגלים לראות משהו, אפילו רק להבחין בין אור-חושך, כאשר הם נמצאים בסביבה בה כל היצורים האחרים הם יצורים עיוורים. כך גם היתרון של 6% ראיה לעומת ראיה של 5% יכול להיות הבדל אבולוציוני מספיק מהותי כדי להעדיף עותקי גנים המאפשרים דבר כזה.

הספר צמח מתוך הרצאות חג המולד השנתיות של המכון המלכותי, שדוקינס העביר ב-1991. הוא מאויר על ידי מי שהייתה אשתו של דוקינס באותה תקופה, לאלה וורד, ומוקדש לרוברט וינסטון, "רופא טוב ואיש טוב".

 תוכן 
 פרקים 1–2 
בפרקים אלה מסביר דוקינס כי צורות ביולוגיות אינן נוצרות מתוך תכנון מכוון או מתוך מקריות גרידא. הן תוצאה של ברירה טבעית. דוקינס מראה אילו גורמים עשויים היו לתרום להתפתחות המבנה המורכב של קורי עכביש.

 פרק 3 
כדי להבהיר שהתורת האבולוציה אינה "תורת המקריות", מציג דוקינס את משל "הר הבלתי־סבירות". גובה ההר מייצג מורכבות גבוהה יותר. המתבונן בחיים כיום ניצב לרגלי צוק תלול ואינו מבין כיצד יכלו המינים להגיע לפסגת המורכבות ללא מתכנן תבוני. אולם, בצדו האחר של ההר העלייה מתונה יותר, והיא מייצגת את תהליך האבולוציה הצעד־אחר־צעד. המוטציות הן מקריות, אך הברירה הלא־אקראית מבטיחה טיפוס הדרגתי ויציב כלפי מעלה.

 פרק 4 
מוקד הדיון בפרק זה הוא התפתחות התעופה בחרקים, יונקים ועופות. דוקינס מציע כי העופות התפתחו מדינוזאורים שרדפו אחרי טרפם בקפיצות הולכות וגדלות, עד שיכולת זו הפכה לתעופה.

 פרק 5 
פרק זה עוסק באבולוציה של העין. אף שלא כל שלבי המעבר מתועדים במאובנים, מינים קיימים מספקים דוגמה למדרגות שונות של התפתחות הראייה – החל מתאים קולטי אור אצל חסרי־חוליות וכלה בעיני חולייתנים מורכבות.

 פרק 6 
לדעת דוקינס, הברירה היא הכוח המניע של האבולוציה. באמצעות דוגמת קונכיות של שבלולים, הוא מדגים כי לא כל הצורות האפשריות מבחינה מתמטית מופיעות בטבע. יש הסבורים כי לא כולן נוצרות במוטציות, אך דוקינס נוטה לחשוב שצורות אלו פשוט אינן מועילות ולכן נעלמות בתהליך הברירה.

 פרק 7 
דוקינס מסביר כי סימטריה והתפתחות עוברית סגמנטלית מאיצות את קצב האבולוציה, משום שמוטציות משפיעות על כמה חלקים באורגניזם במקביל.

 פרקים 8–9 
לדברי דוקינס, כל היצורים החיים קיימים אך ורק כדי לשכפל את הDNA שלהם . הוראות אלה, המקודדות בגנים, קיימות רק מפני שבלעדיהן היצורים לא היו שורדים את הברירה הטבעית. האורגניזמים הם כמעין גשושית פון נוימן – רובוטים מורכבים עד אין קץ, שתכליתם לייצר העתקים של עצמם. רעיונות אלה מופיעים ביתר פירוט בספרו המפורסם "הגן האנוכיי").

 פרק 10 
בפרק האחרון מתאר דוקינס את הסימביוזה המורכבת בין תאנים לצרעת התאנים. בעיניו, זהו אחד משיאי "הר הבלתי־סבירות" – אך אינו שיא שאי־אפשר להגיע אליו:

"גם הבעיות הקשות ביותר ניתנות לפתרון, וגם המדרונות התלולים ביותר ניתנים לטיפוס, אם רק מוצאים דרך איטית, הדרגתית, צעד אחר צעד. את הר הבלתי־סבירות אין לכבוש בסערה; אין הכרח שתהיה העלייה תמיד איטית, אך היא מוכרחה להיות הדרגתית".

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:ספרי ריצ'רד דוקינס
קטגוריה:ספרי אבולוציה
קטגוריה:ספרי 1996
קטגוריה:ספרי מדע פופולרי