מה שטוב לאירופה טוב לישראל

מה שטוב לאירופה טוב לישראל היא הרפורמה בתחום הייבוא הקובעת כי מוצרים מאירופה בעלי אישור תקן אירופי יהיו פטורים מבדיקת תקן ישראלי. מטרתה להקל על הייבוא, להגביר תחרות בשוק המקומי ולהוביל להוזלת מחירים. הרפורמה אושרה בכנסת ב־5 באוגוסט 2024 כתיקון מס' 19 לחוק התקנים, ונכנסה לתוקף ב־1 בינואר 2025.

 רקע ומטרות 
הרפורמה בייבוא החלה במתכונתה הראשונית בתקופת ממשלת בנט–לפיד. היא פטרה קטגוריות רבות של מוצרים מעמידה בתקן הישראלי, כל עוד הם עומדים בתקן האירופי. הרפורמה של בנט ולפיד קובעת כי מוצרים המיובאים מאירופה ועומדים בתקן האירופי יהיו פטורים מחובת בדיקה לפי התקן הישראלי. מטרת הרפורמה היא להפחית עלויות ייבוא, שנאמדו בכ־10%–12% בשל בדיקות תקינה ועלויות אחסון והמתנה בנמלים, ולהגביר את התחרות. הרפורמה הורחבה תחת שר הכלכלה ניר ברקת, על ידי ביטול החובה בקבלת אישור מראש מהממונה על התקינה, כתנאי לשחרור הסחורה מהנמלים. הרפורמה חלה על מוצרי יבוא בתחומי התמרוקים, טואלטיקה, מוצרי מזון, מוצרי חשמל, צעצועים, כלי בית ואופניים חשמליים.

לפי הערכות משרד הכלכלה, ההקלות צפויות לחזק תחרות מול יצרנים מקומיים, לאפשר כניסת יבואנים קטנים ויבואנים מקבילים, ובכך להוזיל מחירים. הרפורמה אושרה בכנסת ב־5 באוגוסט 2024 ונכנסה לתוקף ב־1 בינואר 2025.

 ביקורת 
הביקורת המרכזית על הרפורמה היא שסעיפיה לא תורגמו לירידת מחירים לצרכן, והיא נותרה בגדר "מתנה ליבואנים". נתוני משרד הכלכלה ומשרד האוצר, וכן דו"ח מבקר המדינה מאוקטובר 2025, מראים כי גם כאשר עלויות הייבוא פחתו, המחיר על המדף נשאר גבוה, ולעיתים הפער בין מחיר הייבוא למחיר לצרכן הגיע עד 226%. המשמעות היא שהחיסכון נספג בשרשרת האספקה או הגדיל את שולי הרווח של היבואנים, מבלי להקל על הצרכן בפועל. חלק מהביקורת נוגע לכך שהממשלה לא צירפה לרפורמה מנגנוני פיקוח או התניות שיחייבו את היבואנים להראות ירידת מחירים כתוצאה מההקלות שקיבלו. דו"ח מבקר המדינה מציין כי הפחתת חסמים רגולטוריים כשלעצמה אינה מבטיחה תחרות אפקטיבית או הורדת מחירים, במיוחד כאשר השוק ריכוזי ומעט יבואנים שולטים ברוב המותגים. יצרני ענק בינלאומיים עדיין כובלים יבואנים מקבילים ומחייבים אותם לעבוד מול היבואן הרשמי בלבד, מה שמנטרל בפועל את האפשרות לייבוא מקביל זול של מוצרים אירופיים. כל עוד מספר מצומצם של יבואנים שולט ברוב המותגים הגדולים, אין להם אינטרס להוריד מחירים, גם כשהייבוא הופך לקל יותר.  

אחת המטרות המרכזיות של רפורמת היבוא הייתה לפשט את תהליך היבוא ולהכניס יבואנים קטנים וחדשים לשוק, במטרה לשבור את הריכוזיות של היבואנים הגדולים. עם זאת, מבקר המדינה מצא כי בפועל נוצרה חוסר בהירות רגולטורית. משרד הכלכלה והתעשייה לא סיפק הדרכה מספקת ולא פרסם מסמך מדיניות ברור במעבר לשיטת ההצהרה. מצב זה יצר חוסר בהירות בנוגע לאכיפה, וכתוצאה מכך יבואנים חדשים, החוששים מקנסות, נמנעו מלהיכנס לשוק. בנוסף, הניסיון לאמץ תקינה אירופית תוך שמירה על דרישות ייחודיות לישראל יצר תופעה של "כפילות רגולטורית". כתוצאה מכך, יבואנים וסוכני מכס נתקלו בקשיים ביישום מסלולי ההצהרה החדשים, במיוחד במוצרי תינוקות, אופניים ומוצרי פארם, בשל דרישות ישראליות שנותרו על כנן. לאור זאת, גם לאחר כניסת הרפורמה לתוקף, נותרו פערי מחירים משמעותיים בין מוצרים דומים המיובאים בערוצי יבוא שוניםלרבות ייבוא מסחרי, ייבוא מקביל וייבוא אישי. כך למשל, בניגוד לציפיות לירידת מחירים, בינואר 2026 נרשמו התייקרויות של 4%–12% במזון ובמוצרי צריכה, וזאת חרף הוזלה בשילוח ובחומרי גלם בעולם. נתונים אלו מצביעים על כך שהוזלת היבוא אינה מתורגמת בהכרח לירידת מחיר המדף.   

היבט נוסף של הביקורת נוגע לסוגיות מקצועיות ובטיחותיות, כאשר גורמי פיקוח ומכון התקנים הישראלי מזהירים כי מסלול ההצהרה המסתמך על הצהרת היבואן, ללא בדיקה פיזית בנמל, עלול לאפשר כניסת מוצרים מזויפים, נחותים או כאלה שאינם עומדים בתקני בטיחות. נטען כי ביטול התאמות ספציפיות לישראל, כגון בתחומי חשמל או התאמת מזון לאקלים המקומי, עלול להוביל לאובדן ידע מקצועי מקומי, ולתקלות בטיחותיות ותפעוליות בטווח הארוך.

 קישורים חיצוניים 
 מה שטוב לאירופה טוב לישראל, באתר משרד הכלכלה והתעשייה



 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: רפורמות
קטגוריה:משרד הכלכלה