הגדרת העבודה של אנטישמיות

הגדרת העבודה של אנטישמיות, המוכרת גם כהגדרת ברית הזיכרון הבין-לאומית לאנטישמיות או הגדרת IHRA, היא הצהרה ללא תוקף משפטי מחייב המגדירה את מהות האנטישמיות. ההגדרה קובעת כי "אנטישמיות היא תפיסה מסוימת כלפי יהודים, העשויה להתבטא כשנאה. ביטויי האנטישמיות, הן מילוליים והן פיזיים, מכוונים כלפי יהודים או לא-יהודים או רכושם, וכן כלפי מוסדות ומתקני דת של הקהילה היהודית".

 היסטוריה 
הגדרת העבודה פורסמה לראשונה ב-28 בינואר 2005 על ידי מרכז המעקב של האיחוד האירופי בנושא גזענות ושנאת זרים (EUMC).  ב-2016 היא אומצה על ידי הברית הבין-לאומית לזיכרון השואה (IHRA). לצד נוסח ההגדרה העיקרי קיימות 11 דוגמאות להמחשה, אשר מעמדן נתון במחלוקת. דוגמאות אלו נועדו להנחות את עבודת ה-IHRA, כאשר שבע מתוכן עוסקות בביקורת על ישראל. ההגדרה אינה מחייבת מבחינה משפטית, אלא היא בגדר המלצה ובסיס משותף לעבודתם של העוסקים בתחום.

הגדרת העבודה הינה תוצאה של מאמציהם של מוסדות ואישים רבים שעמלו עליה בין השנים 2003-2004 ופורסמה לראשונה  באתר האינטרנט של המרכז האירופה למעקב אחר גזענות ושנאת זרים (EUMC), סוכנות של האיחוד האירופי. [1] הפרסום נעשה ״ללא אישור רשמי״ ונשאר כטיוטה עד נובמבר 2013, כאשר הסוכנות לזכויות היסוד (FRA), אשר החליפה את ה-EUMC, הסירה אותו מאתרה במסגרת ״ניקוי מסמכים לא רשמיים״."EU anti-racism agency unable to define anti-Semitism, official says". , Jewish Telegraphic Agency. 4 December 2013. מליאת IHRA (הכוללת נציגים מ-31 מדינות) אימצה את הגדרת העבודה בכינוס שנערך ב-26 במאי 2016 בבוקרשט, רומניה. הפרלמנט האירופי וגופים לאומיים ובינלאומיים נוספים אימצו אותה בהמשך, ומספר מוסדות ממשלתיים ופוליטיים השתמשו בה לצרכים פנימיים, אם כי לא כולם כללו את כל הדוגמאות המצורפות. ארגונים פרו-ישראליים תמכו באימוץ עולמי באמצעות חקיקה של הגדרת ה-IHRA

ההגדרה ספגה ביקורת חריפה מצד אנשי אקדמיה, כולל חוקרים משפטיים, מאחר ולדבריהם היא פוגעת בחופש הביטוי בכל הנוגע לביקורת על פעולות ומדיניות ישראל. מחלוקות בעלות פרופיל גבוה התרחשו בבריטניה בשנת 2011 בתוך האוניברסיטה והקולג' יוניון, ובתוך מפלגת הלייבור בשנת 2018. ההגדרה נדונה בשל חולשות שלטענת המבקרים נותנות את עצמם להתעללות, בשל מניעת קמפיין למען זכויות הפלסטינים, ובשל היותה מעורפלת מדי. קנת ס. שטרן, שתרם לטיוטה המקורית, התנגד לנשק של ההגדרה בקמפוסים של המכללות בדרכים שעלולות לדכא ולהגביל את חופש הביטוי.'What started as an honest attempt to tackle growing antisemitism quickly became weaponized by definitional warriors, among them the Zionist Organization of America (ZOA), the American Jewish Committee (AJC), and the Brandeis Center, all of whom have lobbied institutions and governments to adopt it.' המחלוקת על ההגדרה הובילה ליצירת הצהרת ירושלים על אנטישמיות ומסמך הנקסוס, ששניהם יוצרים הבחנה מפורשת בין אנטישמיות לביקורת על ישראל.

 הגדרת IHRA 
ההגדרה זמינה באתר הארגון, במספר שפות

 המשך הנוסח והדוגמאות הנלוות להגדרה 

 בקורת 
 ביקורת של אישים ישראליים 
אברום בורג, לשעבר חבר ויו״ר הכנסת כנסת מטעם מפלגת העבודה, כתב בהארץ בטור באוקטובר 2021:

 מנקודת מבט אקדמית 
במרץ 2005, בריאן קלוג טען כי הגדרה זו אוסרת ביקורת לגיטימית על רקורד (השמירה על) זכויות האדם של ממשלת ישראל תוך ניסיון להגדיר ביקורת על ישראל, וביקורת על פעולות ישראל וביקורת על הציונות כאידאולוגיה פוליטית תחת הקטגוריה של אנטישמיות ואלימות גזענית המבוססת על, אפליה או התעללות ביהודים.

בדצמבר 2016 כתב דייוויד פלדמן: "אני חושש שההגדרה הזו לא מדויקת, בכך שהיא מבודדת אנטישמיות מצורות אחרות של קנאות". עוד אמר: "הטקסט טומן בחובו גם סכנות. הוא עוקב אחרי רשימה של 11 דוגמאות. שבע מתוכן עוסקות בביקורת על ישראל. חלק מהנקודות הגיוניות, חלקן לא". הוא הוסיף: "באופן מכריע, קיימת סכנה שההשפעה הכוללת תטיל את הנטל על מבקרי ישראל להוכיח שהם אינם אנטישמיים".

בפברואר 2017, 243 אקדמאים בריטים חתמו על מכתב, הקובע כי אין להשתיק את "הפרת זכויותיהם של פלסטינים במשך יותר מ-50 שנה", וטוען: "הגדרה זו מבקשת לבלבל בין ביקורת על ישראל לאנטישמיות". הכותבים העלו חשש לגבי עירפול ההגדרה של אנטישמיות והגבלת הדיון החופשי על ישראל. [ דרוש מקור לא ראשוני ]

ביולי 2018 כתב אנטוני לרמן: "השקעת כל (המשאבים) בהגדרת העבודה של IHRA לאנטישמיות רק מחמירה את המצב. זה הזמן לפנות לעבודה עם קבוצות מיעוט אחרות, ארגוני חברה אזרחית, וגופי זכויות אדם כדי להתעמת עם האנטישמיות בתוך ההקשר של מאבק אנטי גזעני רחב יותר, לא כדי להנציח את הרעיון שהיהודים עומדים לבדם". מאוחר יותר הוא הצהיר כי "הנימוקים נגד IHRA כה חזקים" ו"...העיקרון הבסיסי לפיו IHRA כל כך פגום – שיש לוותר עליו..." באוגוסט 2019, הוא כתב: "העמימות של 'הגדרת העבודה' של אנטישמיות העניקה רישיון לפרשנות חופשית לכול, המשמחת את המתנגדים לדרישות הפלסטיניות לשוויון זכויות".

ראו גם
 אנטישמיות בתקופת מלחמת חרבות ברזל

 לקריאה נוספת 




 Porat, Dina (2018). "The Struggle over the International Working Definition of Antisemitism. Antisemitism Today and Tomorrow". Academic Studies Press. pp.86-100.
 רובי סיבל, "המאבק באנטישמיות והמשפט הבינלאומי" במשפט ועסקים, כרך כ"ה, מרס 2022, ע"מ 43-54
 דינה פורת, ג'ובאני קאר וטליה נעמת, "הגדרת העבודה לאנטישמיות של IHRA: ביקורת, יישום וחשיבות", INSS, אוניברסיטת תל אביב

 קישורים חיצוניים 






הערות שוליים

קטגוריה:אנטישמיות מודרנית
קטגוריה:2005 בפוליטיקה