נאור נרקיס

נאור נרקיס (נולד ב-11 בינואר 1989) הוא יזם, אקטיביסט ואושיית רשת ישראלי. יוזם "מחאת המילקי" ו"חוזרים בתבונה" – מיזם למען חילון החברה החרדית.

 ביוגרפיה 
נרקיס נולד, גדל והתחנך ברמת גן, בן למזכירה ולנהג מונית. למד בתיכון "בליך". התגייס לתוכנית המצטיינים "חבצלות" באמ"ן, במסגרתה למד לתואר ראשון בפילוסופיה והיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת חיפה. שירת שש שנים בצה"ל, כקצין בחטיבת המחקר באמ"ן.

גר תקופה קצרה בפריז וב-2014 עבר לברלין ועבד כמפתח אפליקציות לסלולרי ומורה לשפות. בסוף השנה חזר לישראל.

 פעילות ציבורית 
קמפיינים ציבוריים
בשנת 2014 ייסד נרקיס את קהילת הפייסבוק הוויראלית "עולים לברלין", שמתחה ביקורת על יוקר המחיה בישראל, והזמינה צעירים ישראלים להגיע לברלין כדי ליהנות מעלויות המחיה הנמוכות. מאבקיו התמקדו ביוקר המחיה, מחירי הדיור בישראל, ובחבילה הכלכלית-חברתית הכוללת של ישראלים שלטענתו איננה אטרקטיבית מספיק, ומהווה את הסיכון האמיתי לעתיד המדינה היהודית. נרקיס הפך מזוהה עם "מחאת המילקי", השם שבו נודעה מחאה זו, והנושא אוזכר גם בעיתונים הגרמנים "בילד" ובגרסה המקוונת של "דר שפיגל". במהלך המחאה, שזכתה לחשיפה תקשורתית רחבה, ביקר נרקיס את הדרג הפוליטי בישראל, ובראשם את ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו.

תוכניסט
לאחר שחזר לישראל בשנת 2015 ייסד את חברת "תוכניסט", המתמחה בניהול קהילות דיגיטליות, ומעניקה שירותי בניית קהילות דיגיטליות לתאגידים. נרקיס משמש כמרצה על תחום הקהילות הדיגיטליות באוניברסיטת רייכמן.

מניעת הפליה נגד חילונים במודעות השכרת דירות
נרקיס ביקש מהנהלת "יד 2" להסיר מודעות השכרה שהוגבלו לדתיים בלבד. הוא טען כי הגבלה כזו מהווה אפליה דתית וכי יש לאסור על מודעות מפלות או גזעניות. לאחר חשיפה תקשורתית של הנושא, הנהלת האתר נענתה לבקשתו.

חשיפות בתקשורת
ב"תוכנית חיסכון" חשף שסל הקניות הקבוע שלו באתר "שופרסל" החילוני יקר ב-23% מאתר שופרסל למהדרין. הסערה הגיעה לכנסת, ומנכ"ל שופרסל זומן לדיון מיוחד בוועדת הכלכלה, בחשד לאפליה על רקע הכשרות.

נרקיס פרסם שבנק מזרחי טפחות מאפשר ללקוחות חרדים להצהיר על הכנסות שמקורן, לפחות בחלק מהמקרים, בהכנסות לא מדווחות, על מנת לעמוד בתנאי הזכאות למשכנתא. בעקבות הפרסום פנה חבר הכנסת גלעד קריב למפקח על הבנקים ויזם דיון בוועדות הכנסת.

בעקבות מחאה ציבורית שיזם פתחה סלקום את שירות ה-VOD ביום כיפור.

תנועת "חוזרים בתבונה"
בשנת 2022, מייד לאחר הבחירות לכנסת, ייסד נרקיס את תנועת "ישראל נאורה" וקורס "חוזרים בתבונה", שמטרתו לחלן את החברה החרדית ברוח תנועת ההשכלה. הארגון חילק סמארטפונים לצעירים חרדים, כדי לסייע להם להיחשף לעולם הליברלי שחסום בסלולרי כשר.

באוגוסט 2024 חשף את קורס "חוזרים בתבונה – הקורס לחילון החברה החרדית ברוח תנועת ההשכלה", אשר עלה כאתר, פורסם ברשתות החברתיות והודפס באלפי עלונים שחולקו בערים החרדיות. הקורס נכתב על ידי חרדים לשעבר, ומסייע לצעירים חרדים לעזוב את החברה החרדית באופן אקטיבי. הקורס כולל 7 פרקים ועונה על שאלות כמו מה ההבדל בין מדע לדת, איך להתכונן כלכלית ליציאה בשאלה, איך לעצור חתונה שהמחותן לא מעוניין בקיומה, או כיצד להתגייס לצבא. לפי החוברת הנלווה לקורס, סיבה מרכזית לקיום החברה החרדית היא הקמת "חומות" שמסתירות את שאר העולם, ובמיוחד ביחס לחילונים, חופש, ומדע. שלט חוצות המבשר על הקורס של "חוזרים בתבונה" נתלה בבני ברק, אולם הושחת על ידי מקומיים. 

בעקבות חשיפתו של נרקיס ופעילי "חוזרים בתבונה" על מערך הנפקת תעודות סטודנט לכל דורש על ידי מוסדות חרדיים באוקטובר 2024, נערך תחקיר של ליאת רון, שבחנה את היקף התופעה, וגילתה כי מוסדות חינוך חרדיים מנפיקים תעודות סטודנט לאחר שיחות טלפון קצרות ותמורת תשלום. הדבר מאפשר הנחות בתחבורה הציבורית.

בדצמבר 2024 העלה נרקיס את נושא דוכני הנחת תפילין אשר הוצבו בשטחן של תחנות רכבת ישראל וביקש מהנהלת הרכבת להציב דוכני החזרה בתבונה באופן שוויוני. בתגובה, הודיעה רכבת ישראל על איסור גורף להצבת דוכני הנחת תפילין ודוכנים מאוישים מכל סוג שהוא בשטחן של תחנות הרכבת וכן פעלה לפינוי דוכני התפילין משטחה.

בעקבות הביקורת של ערוץ 14 על בנק לאומי, לפיה הבנק לא מפרסם בערוץ ממניעים פוליטיים, חשף נרקיס כי ערוץ 14 פסל לשידור פרסומת של ארגון "חוזרים בתבונה" המעודדת גיוס חרדים לצה״ל, וסירב לתקציב פרסום בגובה 1.2 מיליון שקלים מסיבות פוליטיות.

באפריל 2025 הטיל משרד העבודה קנס בגובה 280,000 שקלים על חנות כלי מטבח בקניון שבעת הכוכבים בהרצליה שנפתחה בשבת. בעקבות זאת, קרא נרקיס לבעלי עסקים שהממשלה מטילה עליהם קנסות מטעמי פתיחה בשבת, שלא לשלם את הקנסות לאות מחאה.

במאי 2025 החלה התנועה להקים דוכני החזרה בתבונה בלב הערים החרדיות. דוכן ״חוזרים בתבונה״ שהוקם בבני ברק, פונה בכוח על ידי המשטרה, בטענה ל"הפרעה לסדר הציבורי". באוגוסט 2025, נרקיס ופעיל נוסף הקימו דוכן הסברה בעיר והותקפו באלימות. בתקרית נוספת באותו החודש, שרפו עשרות חרדים את הדוכן של הארגון. לדברי נרקיס, מתנדב אחד נפצע בתקרית.

לקראת ראש השנה, בספטמבר 2025, העלה נרקיס קמפיין של תנועת ״חוזרים בתבונה״ באומן אוקראינה של עשרות שלטים בהשקעה של עשרות אלפי דולרים, המעודדים את הצעירים החרדים לצפות בקורס החילון של חוזרים בתבונה. לאחר מספר ימים, הושחתו שלטי הפרסום.

באוקטובר 2025 קרא נרקיס במאמר דעה באתר סרוגים ובראיון בתוכנית "מוריה וברקו" ברשת 13 לסיים את הפטור משירות צבאי ממנו נהנות דתיות בישראל באופן אוטומטי, וכן קרא לסיים את מודל ישיבות ההסדר שמאפשר לדתיים שירות צבאי מקוצר, וטען כי ״החגיגה של הדתיים על חשבון החילונים״ צריכה להסתיים.

 חיים אישיים 
מתגורר עם בן זוגו בשכונת נווה צדק שבתל אביב.

 ביקורת 
בעקבות תמיכתו בהגירה מישראל לגרמניה ב-2014 נטען נגד נרקיס כי הוא אנטי-ציוני. דוד ישראל, כתב השבועון האמריקני "ג'ואיש פרס" המזוהה עם היהודים האורתודוקסים בארצות הברית, כינה אותו "שונא פנאטי של יהדות התורה" בשל הגשת 43 תלונות על דוכני תפילין שפונים לקטינים ללא אישור הוריהם, ופוסט שבו ביקר הסתרת פנים של נשים.

בדצמבר 2024 כינה שר התקשורת שלמה קרעי את נרקיס "ערב רב" והשווה אותו לאויבי ישראל לאורך ההיסטוריה בפודקאסט של מני אסייג. כמו כן, חסם השר קרעי את נרקיס ברשתות החברתיות. בתגובה שלח לו נרקיס התראה לפני תביעת לשון הרע ודרישה להסיר את חסימתו מהרשתות החברתיות בנימוק שהדבר פוגע בחופש הביטוי שלו ושאנשי הרשות המבצעת אינם יכולים לחסום אזרחים. כעבור שעות ספורות, השר הסיר את החסימה מנרקיס בטענה שהדבר נעשה "בטעות" והסיר את החסימה מעשרות גולשים נוספים.

נרקיס כתב בטוויטר שקיבל איומים ברצח, אך המשטרה לא מטפלת באיומים.

 קישורים חיצוניים 







 אתר "חוזרים בתבונה"





 נאור נרקיס בראיון בערוץ 13

 האיש שבא ל"חלן" את החרדים- מי אתה נאור נרקיס?, באתר חרדים אשדוד, 18 באוקטובר 2025

 הערות שוליים 

קטגוריה:יזמים חברתיים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון בליך
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:קציני צה"ל
קטגוריה:להט"בים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989