התפוצצות זימוניות חזבאללה

התפוצצות זימוניות חזבאללה, מכונה גם "פיצוץ הביפרים" או "מתקפת הביפרים" הייתה סדרת התפוצצויות מתואמת של אלפי זימוניות (בִּיפֵּרים) ומאות מכשירי ווקי-טוקי של פעילי חזבאללה בלבנון ובסוריה, בתאריכים 17–18 בספטמבר 2024 שבוצעה על ידי המוסד כחלק מזירת לבנון במלחמת חרבות ברזל. לפחות 59 אנשים נהרגו בלבנון ובסוריה (מהם לפחות 12 אזרחים), וכ־4,500 נפצעו, מתוכם מאות פצועים באורח קשה עד אנוש. המתקפה פגעה בעיקר בפעילי חזבאללה, אך גם באנשי רפואה המקושרים לארגון, בשגריר איראן בלבנון מוג'תבא אמאני ובאזרחים ששהו בסביבת נושאי הזימוניות של חזבאללה.

על פי רויטרס, כ־1,500 מחבלים בארגון יצאו מכשירות, לאחר שהתעוורו או נפצעו פציעות קשות בראש ובגפיים בעקבות ההתפוצצות. תחילה לא לקחה ישראל אחריות על האירוע, אך לאחר כחודשיים, במהלך התמרון הקרקעי בלבנון, אישר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, כי ישראל היא זו שביצעה את התקיפה.

מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה אמר כי מתקפה זו על ארגונו הייתה מכה "חסרת תקדים בהיסטוריה של ההתנגדות בלבנון, בלשון המעטה". מבצע הביפרים הנחית מכה קשה על חזבאללה ונחשב לצעד הראשון בהסלמה של זירת לבנון לקראת מבצע חיצי הצפון והפיכתה של לבנון לזירת הלחימה העיקרית במלחמת חרבות ברזל.

 רקע 

ארגון הטרור חזבאללה הלבנוני, שלוח־איראן, הצטרף מצפון ללחימה במלחמת חרבות ברזל, יום לאחר טבח שבעה באוקטובר שהוציא חמאס מרצועת עזה באוקטובר 2023. הלחימה בחזית זו נמשכה מאז תחילתה, וגרמה להרוגים ולהרס רב בשני צידי גבול ישראל–לבנון.

ב־15 בספטמבר 2024 הצהיר שר הביטחון יואב גלנט שהשקט לא ישוב לצפון ללא פעולה צבאית. ב-16 בספטמבר 2024, במהלך פגישה עם עמוס הוכשטיין, אמר ראש הממשלה בנימין נתניהו כי "לא ניתן יהיה להחזיר את תושבי הצפון ללא שינוי יסודי במצב הביטחוני בצפון". ב-17 בספטמבר 2024, כ-11 חודשים לאחר תחילת הלחימה ופינוי עשרות אלפי תושבים מצפון ישראל, התקבלה בקבינט המדיני-ביטחוני של ישראל החלטה, שיצירת תנאים לחזרת תושבי הצפון לבתיהם היא אחת ממטרות המלחמה. ההחלטה הסמיכה את שר הביטחון יואב גלנט וראש הממשלה בנימין נתניהו "לנקוט בפעולות הגנה והתקפה נגד חזבאללה על מנת לעמוד במטרת המלחמה".

ההכנות
על פי תחקיר תוכנית "60 דקות", פיצוץ מכשירי הקשר תוכנן במשך כעשר שנים. בשנת 2018, קצינת מודיעין ישראלית של המוסד ניסחה תוכנית שתשתמש בטכניקה דומה כדי להשתיל חומר נפץ לתוך סוללת זימונית, המוסד הבין כי חזבאללה מתעניין ברכישת זימוניות חדשות לאנשיו. בעקבות זאת, פותחה במוסד תוכנית מתוחכמת למלכוד הזימוניות, שנוסתה תחילה על בובות כדי להבטיח שהפגיעה תתרחש אך ורק במי שאוחז בזימונית.

BAC, החברה ההונגרית שייצרה את הביפרים, הוקמה במאי 2022 במטרה לייצר מכשירים מתפוצצים ולהעבירם לידי פעילי חזבאללה.

ראש "המוסד", דדי ברנע, חשף כי המשלוח הראשון של 500 הזימוניות הגיע ללבנון מספר שבועות לפני טבח שבעה באוקטובר. סך חומר הנפץ שהכילו כלל הזימוניות ומכשירי הקשר יחד לא עלה על כמות המקבילה למוקש סטנדרטי אחד. הוא ציין שמבצע מכשירי הקשר תוכנן כבר לפני כעשור, בתקופת כהונתו של תמיר פרדו, והמשיך תחת יוסי כהן. מבצע הזימוניות הונח תשתיתית רק בשלהי 2022. הוא אמר שהיו גורמים שביקשו להפעיל את המבצע כבר בתחילת המלחמה, אך במקרה כזה הייתה מושגת רק כעשירית מהפגיעה שנגרמה מהזימוניות וכמחצית מהפגיעה שנגרמה ממכשירי הקשר שהתפוצצו בסופו של דבר.
ממוזער|מכשיר זימונית מדגם "AR-924 Rugged" של חברת "גולד אפולו" הטאיוואנית
בטרם הפעלת פיצוץ הזימוניות, היו בידי חזבאללה כ-5,000 מכשירי זימונית מדגם "AR-924 Rugged" של חברת "גולד אפולו" הטאיוואנית, שיוצרה בזיכיון חברת "BAC" ההונגרית, שהיא בעצם חברת קש (יחד עם חברות קש נוספות אותן הקימה ישראל).

דגם זה גדול וכבד יותר מהמכשיר המקורי שיצרה חברת האם הטיוואנית. עם זאת, החברה ההונגרית הבטיחה מכשיר משודרג בעל יכולות משופרות, כגון חיי סוללה ארוכים של 85 ימים בטעינה אחת, ועמידות במים ואבק בהשוואה לדגם המקורי. לצורך כך, הופקו פרסומות וביקורות חיוביות מזויפות באינטרנט כדי לייצר מראית עין של אמינות, פרסומים אלו עוררו עניין גם בקרב לקוחות שאינם קשורים לחזבאללה. כדי להרתיע לקוחות אלה מלרכוש את הביפרים, הוצעו להם מחירים גבוהים ולא אטרקטיביים, בעוד שחזבאללה קיבל הצעות במחירים מפתים במיוחד.

המוסד השתמש באשת המכירות המקורית של גולד אפולו (כנראה ללא ידיעתה כי מדובר במוסד). בתחילה נמכרו לחזבאללה 16,000 מכשירי קשר ממולכדים, אך מאחר שמכשירי הקשר משמשים רק בשדה הקרב, החל בשנת 2022 ייצור של מכשיר הביפר שאותו פעילי חזבאללה יישאו בקביעות. עד להפעלת מנגנון הפיצוץ בספטמבר 2024 נמכרו לחזבאללה 5,000 ביפרים.

חזבאללה בחר להשתמש בזימוניות כדי להעביר הודעות לפעילי הארגון, מתוך מחשבה שזו דרך מוצפנת ובטוחה יותר להעברת מסרים לעומת מכשירי סלולר (זימוניות אינן מחזירות מיקום ואין בהן מצלמה). לפי סוכן המוסד שהתראיין בתוכנית 60 דקות, המכשיר "טיפש" ולא שימש למעקב אחרי פעילי חזבאללה אלא רק כדי "לקבל הודעות טקסט ולשאת כמה גרמים של חומר נפץ".

 עיתוי המבצע 
סביב בחירת העיתוי להפעלת המבצע שררו חילוקי דעות במערכת הביטחון. הרמטכ"ל הרצי הלוי ושר הביטחון יואב גלנט ביקשו לפוצץ את מכשירי הקשר כחלק מפתיחת מערכה כנגד חזבאללה ב-11 באוקטובר 2023, לאחר שהמחבלים יצטיידו במכשירים. ראש הממשלה נתניהו התנגד לפתיחת מערכה רחבה נגד חזבאללה באותה עת. הוא צירף לקבינט המלחמה את בני גנץ ואת גדי איזנקוט, ובכך עצר את פתיחת המערכה ואת פיצוצי מכשירי הקשר. לפי חלק מהדיווחים נשיא ארצות הברית ביידן היה מעורב בעצירת המבצע, אולם נתניהו הכחיש.

פורסם שבעת הפעלת המבצע בפועל ההחלטה התקבלה בחילוקי דעות כאשר בהמלצת ראש המוסד דדי ברנע, ראש הממשלה נתניהו ביקש להפעיל את המבצע, בעוד שר הביטחון יואב גלנט והרמטכ"ל הרצי הלוי התנגדו. דדי ברנע אמר בכנס השנתי של ה-INSS: "ראש הממשלה קיבל בסופו של דבר את ההחלטה בניגוד מוחלט לעמדה הרווחת בדיון, והנה אנחנו כאן מקבלים את הפרס". לפי תחקיר של רונן ברגמן ויובל רבוביץ, היה הפרסום שקרי. ההחלטה התקבלה בין היתר בשל חשש לחשיפת חומר הנפץ בידי חזבאללה. בתחילת חודש אוגוסט 2024 חזבאללה שלחו מכשירים לבדיקה באיראן, ובעקבות כך ישראל הרגה בכיר חזבאללה שהוביל את הבדיקה, יחד עם פעיל נוסף שהיה עמו, בכדי לטשטש את מטרת ההריגה. אולם, מכשירים עדיין נשלחו לבדיקה.

קיימים חילוקי דעות וספקולציות באשר לנזק שהיה נגרם בהפעלת המתווה הראשון. לאורך המלחמה הוזרמו אלפי מכשירי ביפר נוספים לחזבאללה, אולם מנגד, פיצוץ מכשירי הקשר שהיו מאופסנים במחסנים בגל השני, הביא לתוצאה פחותה מאשר היה מביא פיצוצם בשלב קודם.

 הפיצוצים 
 פיצוץ זימוניות 
החל מ־17 בספטמבר בשעות אחר הצהריים (15:30), ובמשך כחצי שעה, התפוצצו אלפי מכשירים ברחבי לבנון וסוריה. אלפים נפצעו בדאחייה בביירות בירת לבנון ובאזורים נוספים בלבנון ובהם הר הלבנון והגבול הדרומי עם ישראל. הפיצוצים גרמו לבהלה נרחבת – תיעודים אשר הופצו בשעות הראשונות לאירוע, העידו על בלבול ותדהמה בקרב הציבור בלבנון ובסוריה ובארגון חזבאללה בפרט. בתי חולים שטיפלו בפצועים קראו לציבור לתרום דם. חלק מבתי החולים לא פתחו את שעריהם מהחשש לתקיפה נוספת ספציפית נגד פעילי חזבאללה שפונו לבתי החולים.

לפחות 13 אנשים נהרגו ועוד כ־4,000 נפצעו, מהם לפחות 400 באופן קשה עד אנוש, כתוצאה מפיצוץ הזימוניות בלבנון. גם בסוריה התפוצצו זימוניות. מוג'תבא אמאני, שגריר איראן בביירות, נפגע במתקפה בעת ששהה בסוריה, איבד אחת מעיניו ועינו השנייה נפגעה באופן משמעותי ותפקודה לקוי. בנוסף, לפי דיווחים בסוריה, 7 מפקדים של חזבאללה נהרגו ו־19 חיילים של משמרות המהפכה האסלאמית נהרגו. מהדי עמאר, בנו של חבר ב מטעם מפלגת חזבאללה, עלי עמאר , נהרג. בהרוגים גם ילדה בת 10, בתו של פעיל חזבאללה. ביום זה נהרגו בלבנון ובסוריה לפחות 39 אנשים.

לאחר האירוע דווח כי לתוך הסוללה הוחדרו כ-6 גרם של חומר נפץ קטלני מסוג PETN, יחד עם רצועת הצתה ששימשה כנפץ. הסוללה נראתה כלפי חוץ כמו סוללת ליתיום רגילה, עם הכיתוב "made in China" וללא שם יצרן, אך הדגם LI-BT783 אינו קיים באמת בשוק. על מנת להקנות לדגם אמינות, הוקמו חנויות מקוונות מזויפות, נוצרו דפי אינטרנט, ואף התקיימו שיחות בפורומים מקצועיים ששיבחו את הדגם והסוללה כדי ליצור לו היסטוריה מזויפת. באתר חברת האם "גולד אפולו" מטאיוואן הוצג הביפר תחת השם AR-924 ותואר כמוצר חדשני, המציע סוללה ייחודית בעלת זמן טעינה של עד 85 יום.

חומר הנפץ PETN נטול מתכות, ולכן קשה יותר לגילוי במערכות אבטחה בנמלי תעופה. מקורות לבנוניים אישרו לרויטרס שחזבאללה בדק את הביפרים במכשירי שיקוף בנמל התעופה של ביירות כדי לוודא שאינם ממולכדים, אך לא הצליח להבחין בחומר הנפץ. חומר הנפץ הוטמן במכשירים כמה חודשים לפני מסירתם לחזבאללה. בעקבות האירועים, משרד הבריאות הלבנוני קרא לאזרחים להיפטר ממכשירים מסוג זה.

בתחקיר שערך "הוושינגטון פוסט" דווח כי הזימוניות תוכננו בצורה שבה כדי לקבל הודעה שנחשבה לסודית היה צורך להשתמש בשתי הידיים וכך הובטחה פגיעה בכשירותם של מקבלי ההודעה. ההודעה נשלחה לפעילים, וכאשר פתחו אותה, הוביל הדבר לפיצוץ המכשיר. בזימוניות שבהן לא נפתחו ההודעות לאחר חצי שעה, הופעל מנגנון הפיצוץ ללא קריאת ההודעה.

בתחקיר התוכנית "60 דקות" טען סוכן המוסד כי קיימות "שמועות מבוססות" שנסראללה היה עד לפציעתם של בכירי חזבאללה ששהו בקרבתו בעקבות התפוצצות הזימוניות.

ג'וואד נסראללה, בנו של מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה, חשף בראיון כי מתקפת הזימוניות גרמה לאביו "צער רב" והשפיעה עליו באופן דרמטי. חסן נסראללה עצמו התייחס למתקפה כ"מכה חסרת תקדים בהיסטוריה של ההתנגדות בלבנון".

 פיצוץ מכשירי הקשר 
ב־18 בספטמבר, החל מהשעה 17:00, התפוצצו בדאחייה שבביירות ובדרום לבנון מכשירי קשר רבים מסוג ווקי-טוקי, ולא זימוניות מסוג אלה שהתפוצצו יום קודם לכן. מפיצוצי מכשירי הקשר ביום זה נהרגו 25 מחבלים ונפצעו למעלה מ־608.

הפיצוצים גרמו למספר מוקדי בעירה בבתים פרטיים בלבנון. לפי עדויות וסרטונים, נראה כי עוצמת הפיצוץ הייתה גבוהה יותר מזו של הזימוניות. אחד מהפיצוצים תועד ברשתות החברתיות במהלך לוויה של אחד מההרוגים מאנשי חזבאללה יום קודם לכן.

לטענת מקורבי יואב גלנט, רוב מכשירי הקשר היו במחסני חזבאללה בזמן הפיצוץ. לפי התוכנית המקורית הם היו אמורים להתפוצץ לאחר כניסה קרקעית של צה"ל, כאשר מחבלי חזבאללה היו נושאים אותם על גופם. במבצע בפועל ישראל נאלצה לפוצץ אותם לפני כן, יום לאחר פיצוץ הזימוניות.

גורמי מודיעין אמריקניים העריכו כי המבצע תוכנן על ידי ישראל במשך כ-15 שנה, והשתתפו בו כ-150 בני אדם.

 תגובות 
 תגובות רשמיות 
ממוזער|גרפיטי של נסראללה בדמות בולדוג, מחזיק ביפר עליו כתוב Game Over, בקריית המלאכה בתל אביב.
 בחזבאללה האשימו את ישראל בהתפוצצויות, שאותן הם תיארו כ"תוקפנות פושעת", והתחייבו להשיב "גמול צודק". בכיר בחזבאללה אמר כי המקרה הוא "פרצת האבטחה הגדולה ביותר עד כה בארגון". ב־19 בספטמבר נאם נסראללה והגיב אודות האירועים שהתרחשו יומיים לפני כן. בנאומו הוא כינה את מה שקרה "רצח עם", ואמר כי רק הפסקת הלחימה בעזה תוביל לחזרת תושבי הצפון. הוא אמר שחזבאללה ספג "מכה קשה", שיכולה להיחשב כהכרזת מלחמה, ושיהיה על כך עונש קשה.
 ראש ממשלת לבנון, נג'יב מיקאתי, גינה את האירוע ואמר כי התקיפה היא "תוקפנות ישראלית פושעת, המהווה הפרה חמורה של ריבונות לבנון ופשע בכל קנה מידה אפשרי". ממשלת לבנון פנתה לאו"ם בבקשה להכריז שישראל היא האחראית על התקיפה. בנוסף הוחלט בתגובה לסגור את כל בתי הספר, המכללות והאוניברסיטאות ביום שלמחרת ההתפוצצויות.
 שר החוץ האיראני, עבאס עראקצ'י, כינה את התפוצצות הזימוניות "טרור ישראלי". הוא שוחח עם שר החוץ הלבנוני עבדאללה בו-חביב והבטיח לספק סיוע רפואי למשפחות הקורבנות והפצועים.
 בשעות שלאחר ההתפוצצות נועדו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, שר הביטחון יואב גלנט ובכירים מצה"ל, מהשב"כ ומ"המוסד" במתחם הקריה בתל אביב. מדינת ישראל וצה"ל סירבו להתייחס רשמית לאירוע.
 ב־18 בספטמבר, בתום הערכת מצב בפיקוד הצפון, אמר הרמטכ"ל הרצי הלוי: "יש לנו הרבה יכולות שעוד לא הפעלנו, ראינו פה חלק מהדברים, זה נראה לי במוכנות טובה ואנחנו מכינים את התוכניות האלה קדימה".
 בארצות הברית הכחישו כל מעורבות וקשר לאירוע וטענו כי לא ידעו מראש על התקיפה שעומדת להתרחש. בנוסף, ארצות הברית גם קראה לאיראן להימנע מלהגיב על הפיצוצים.
 הנציג העליון של האיחוד האירופי לענייני חוץ ומדיניות ביטחון, ז'וזפ בורל, גינה את התקיפה ואמר: "גם אם התקיפות היו לכאורה ממוקדות, היו להן נזקים נלווים כבדים וחסרי הבחנה בקרב אזרחים, כולל ילדים שהיו בין הקורבנות".
 נציגת מזכ"ל האו"ם למשימת הסיוע של האומות המאוחדות בלבנון, ז'נין הניס-פלאסחארט, גינתה את התקיפה ואמרה שבהתאם לכללי המשפט ההומניטרי אין לפגוע באזרחים בלתי מעורבים. פולקר טירק, נציב זכויות האדם של האו"ם, אמר כי פיצוץ מכשירי הקשר בלבנון הפר את החוק הבין-לאומי, וקרא לחקירה נגד יוזמי המהלך ומבצעיו. לדבריו, במבצע נהרגו ונפגעו אזרחים רבים.

 תגובות אחרות 
התפוצצות הזימוניות סוקרה בהרחבה באמצעי התקשורת בעולם. רבים מהם הגדירו את המקרה כמתקפה מתוחכמת וחסרת תקדים, וציינו שההתקפה מהווה החרפה בסכסוך ועשויה להוביל למלחמה בהיקף נרחב.

בעקבות ההתקפה, חברות תעופה שונות השעו את טיסותיהן לישראל, וחלקן גם ללבנון ואיראן.

ליאון פאנטה, שהיה ראש ה־CIA ומזכיר ההגנה של ארצות הברית בעת ממשל אובמה, ביקר את הפעולה בראיון ל־CBS ואמר כי לדעתו התפוצצות הזימוניות היא "סוג של טרור, שפגע ישירות בשרשרת האספקה".
וכי "הפעולות של ישראל עלולות להוביל לפעולות קטלניות נוספות בהמשך המלחמה." בינואר 2025 ראיין המגזין "פייננשל טיימס" עשרות בכירים בארגוני ביון מערביים שהודו שהמבצע היה יוצא דופן. רק שלושה מתוך העשרות אמרו כי היו מאשרים פעולה דומה, וחלקם הזהירו מפני ניסיון של ארגוני הטרור לחקות את המבצע.

 טענות על מבצע תודעה של לשכת ראש הממשלה לניכוס קרדיט 
בדצמבר 2025 פורסם תחקיר של "ידיעות אחרונות" לפיו לאחר המבצע חש ראש הממשלה בנימין נתניהו שהוא לא מקבל מספיק קרדיט על חלקו בפעולה, ובלשכה יצאו למבצע תודעה במטרה "לנכס את הקרדיט" לנתניהו. בין היתר הופץ נרטיב לפיו נתניהו אישר את מבצע הביפרים למרות התנגדויות של הרמטכ"ל ושר הביטחון. הנרטיב פורסם בכלי תקשורת שונים, אך לאחר לחצים מגורמים בכירים במערכת הביטחון, לשכת ראש הממשלה הכחישה את פרטי התחקיר ומסרה ש"הפרסומים לגבי דיונים פנימיים בימים האחרונים אינם נכונים".

 בעקבות המבצע 
ב-25 בפברואר 2025 קיבל ראש "המוסד" דדי ברנע על המבצע פרס מטעם המכון למחקרי ביטחון לאומי בכנס השנתי של המכון.

באפריל 2025 נבחרו שלושה אנשי "המוסד" שהיו מעורבים במבצע להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות לציון יום העצמאות ה-77 לישראל.

 ראו גם 

 ההתנקשות ביחיא עיאש
 ההתנקשות בפואד שוכר
 ההתנקשות באסמאעיל הנייה
 ההתנקשות במחמוד המשארי
 מבצע חיצי הצפון

 קישורים חיצוניים 

כתבה מקיפה על הפיצוצים, באתר CNN
צבי יחזקאלי בראיון על פיצוץ הזימוניות, בראיון באתר כיכר השבת






 הערות שוליים 

קטגוריה:החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל: מבצעים
קטגוריה:סכסוך איראן–ישראל
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:גבול ישראל–לבנון
קטגוריה:2024 בלבנון
קטגוריה:התנקשויות במהלך החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל