עובדים וסטודנטים זרים בטבח שבעה באוקטובר

עובדים וסטודנטים זרים היו בין קורבנותיה של טבח שבעה באוקטובר. כתושבים הישראלים של יישובי עוטף עזה חוו רבים מהם את הברוטליות והאכזריות של מתקפת הטרור. 72 מהזרים נרצחו על ידי המחבלים ואחרים נפצעו. 31 מהזרים נחטפו בחיים לרצועת עזה ומרביתם שוחררו לאחר מכן, מלבד 5 שנרצחו, מתוכם 2 שנחטפו חיים ונרצחו בשבי. מספרם הכולל של הזרים שנרצחו במלחמה הוא 78.

רקע
ערב ההתקפה נמצאו ביישובי עוטף עזה כ-5,000 עובדים בעלי מעמד חוקי ועוד כ-1,000 ללא מעמד. הזרים השתייכו למספר קבוצות:
 עובדים בחקלאות, בעיקר מתאילנד
 עובדים בבניין
 מטפלים סיעודיים
 סטודנטים לחקלאות, רובם מנפאל
 מבקשי מקלט

רוב העובדים הזרים, פרט לאלו שעסקו בסיעוד, לא דיברו שפה אחרת משפת האם שלהם, ועקב כך נדרשה עזרת מתורגמן לצורך כל תקשורת עמם. בנוסף, עובדי החקלאות, כמו עובדים זרים ביישובים אחרים בארץ, לא התגוררו בבתי מעסיקיהם אלא במבנים ארעיים ללא מיגון. עובדה זו הקשתה עליהם להתגונן מפני רצח וחטיפה על ידי המחבלים.

נרצחים
ביום ההתקפה רצחו המחבלים הפולשים 70 זרים ביישובי העוטף, מהם ארבע נשים:
 בעלומים נרצחו 23
 בניר עוז נרצחו 11
 בשדרות נרצחו שמונה
 בכיסופים נרצחו שבעה
 בבארי נרצחו שבעה
 13 נוספים נרצחו בכפר עזה, בתלמי אליהו, בחולית, ברעים ובנחל עוז. עוד אחד נרצח במקום אחר.

גופות שלושה מהנרצחים נחטפו על ידי המחבלים לרצועת עזה.

החטופים התאילנדים נטפונג פינטה וסונטאיה אוקארסרי נחטפו בחיים לרצועת עזה. גופת פינטה חולצה משם ביוני 2025 וגופת אוקארסרי הוחזרה באוקטובר 2025.

החטוף הנפאלי ביפין ג'ושי נחטף בחיים לרצועת עזה וגופתו הוחזרה משם באוקטובר 2025.

בשני מקרים לפחות (בבארי ובכפר עזה) נרצחו מטפלים סיעודיים זרים עם המטופלים שלהם. במקרה אחר (בנירים) הצילה מטפלת סיעודית את חייה ואת חיי המטופלת שלה.

אחד מהעובדים שניצלו מהטבח בעלומים, חקרית דיטקרטחוק, תיאר את מה שעבר עליו:

הנרצחים היו אזרחי עשר מדינות שונות. אזרחי תאילנד ספגו את הפגיעה הקשה ביותר:

+ ארץ מוצא  נרצחים תאילנד  42 נפאל  11 סין  6 הפיליפינים  4 אריתריאה  2 טנזניה  2 סרי לנקה  2 מולדובה  1 סודאן  1 קמבודיה  1

חטופים
31 זרים נחטפו בחיים לרצועת עזה על ידי המחבלים, מהם אישה אחת. 29 מהם היו אזרחי תאילנד, אחד מנפאל ואחד מהפיליפינים. נוסף אליהם נחטפו 3 זרים שנרצחו - שני עובדים מתאילנד וסטודנט אחד מטנזניה.

24 מהחטופים הזרים שוחררו במסגרת הפעימות השונות של עסקת שחרור החטופים בחודש נובמבר 2023. הם היו 23 תאילנדים ופיליפיני אחד. חמישה חטופים תאילנדים נוספים שוחררו בינואר 2025. החטוף החי האחרון מתאילנד נרצח בשבי וגופתו הוחזרה על ידי צה"ל ביוני 2025.

החטוף הזר החי האחרון, הסטודנט הנפאלי ביפין ג'ושי, נרצח בשבי וגופתו הוחזרה במסגרת עסקת החטופים השלישית באוקטובר 2025. במסגרת אותה העסקה הוחזרו גם גופותיהם של סונטאיה אוקהראסרי, ג'ושוע לואיטו מולל וסותטיסאק רינטלאק, שלושת הזרים שנרצחו ונחטפו כגופות.

לאחר 7 באוקטובר
לאחר המתקפה פונו עובדים זרים רבים מיישובי העוטף והתפזרו ברחבי הארץ.

בעקבות המתקפה ותוצאותיה עזבו עובדים זרים רבים את ישראל. ממשלות תאילנד והודו מימנו את הטסתם למולדתם של אזרחיהן שביקשו לעזוב. באוקטובר 2023 הגיע מספר העוזבים לכ-4,000 עד 7,000. ישראל הציעה לעובדים הזרים תמריצים לשם עידוד הישארותם בארץ, בדמות מענקים כספיים והארכת ויזות השהייה שלהם.

בנובמבר 2023 פורסם כי למעלה מ-17 אלף עובדים זרים עזבו את ישראל מפרוץ המלחמה – 9,855 עובדים תאילנדים בחקלאות, 4,331 עובדים בענף הבנייה ו-2,997 עובדי סיעוד. במקומם שולבו בחקלאות עובדים מהודו, הפיליפינים, סרי לנקה, זמביה ומלאווי.

לאחר המתקפה נהרגו עובדים זרים נוספים במלחמת חרבות ברזל בצפון הארץ. ב-4 במרץ 2024 נהרג עובד מהודו במטע של מושב מרגליות. ב-11 באוקטובר 2024 נהרג עובד מתאילנד בשדות קיבוץ יראון. ב-31 באוקטובר 2024 נהרגו ארבעה פועלים מתאילנד במטע ליד מטולה.

זכאות לתגמולים
זרים שנפגעו בפעולת איבה זכאים לקבלת תגמולים על פי חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, בדומה לתושבי ישראל, ובלבד שנכנסו לישראל באישור או על פי חוק. בהתאם לכך הוכרו משפחות הנרצחים הזרים והפצועים הזרים עצמם במתקפת 7 באוקטובר כזכאים, למעט שלושה מהם - מבקשי מקלט, שניים מאריתראה ואחד מסודאן, שנרצחו בשדרות. הם הגיעו לישראל על ידי הסתננות דרך גבולה הדרומי, ובשל כך נשללה ממשפחותיהם הזכאות לתגמולים.

הסיקור התקשורתי של הפגיעה בזרים
ברשימה שפורסמה באתר העין השביעית בחודש ינואר 2024 נטען כי בסיקור התקשורתי בישראל בעקבות מתקפת 7 באוקטובר היו פערים גדולים בין היקף הסיקור שניתן לישראלים שנפגעו במתקפה לבין היקף הסיקור שניתן לפגיעה בזרים, הגם שאלו ואלו נפגעו באותם מקומות ועל ידי אותם מחבלים. בין הסיבות שיוחסו לכך היה חוסר התעניינות וחוסר רגישות מצד התקשורת והעיתונאים, אך גם העובדה שרבים מהעובדים אינם דוברים שפה אחרת משפת האם שלהם ולכן התקשורת עמם היא קשה. בנוסף נטען כי לנוכח הקושי להתקשר עם משפחות הזרים שנרצחו ונחטפו, הנמצאות בחוץ לארץ, לא היה רצון לדווח עליהם בתקשורת כדי שהמשפחות לא ילמדו על גורלם ממקור זה.

באוקטובר 2025 פורסם כי שגרירות תאילנד בישראל העבירה בקשה למארגני האירועים למען השבת החטופים שלא לפרסם במסגרתם את שמות החטופים התאילנדים ופניהם. השגרירות הסירה את בקשתה לאחר שנותר רק חטוף תאילנדי אחד בשבי.

קישורים חיצוניים
 שמותיהם של מהגרי העבודה שנהרגו במלחמת אוקטובר 2023, באתר קו לעובד (רשימה חלקית)
 אלדה נתנאל, אירוע לזכרם של ארבעה עובדים זרים שנרצחו בשבת השחורה בקיבוץ בארי, באתר יישובניק, 26 באוקטובר 2025

הערות שוליים

קטגוריה:עובדים זרים בישראל
קטגוריה:טבח שבעה באוקטובר