האשמות ברצח עם בדונבאס

בעקבות הפלישה עתרה אוקראינה לבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ) כדי לערער על ההאשמה הרוסית. בית הדין פסק כי לא קיימות ראיות התומכות בטענה והורה לרוסיה לעצור לאלתר את תוקפנותה. כך גם האיגוד הבינלאומי של חוקרי רצח עם דחה את ההאשמה של רוסיה. דוח של מרכז ראול ולנברג לזכויות אדם , המתבסס על חוות דעתם של מעל ל-30 חוקרי משפט ורצח עם בינלאומיים, הזהיר כי ההאשמות הרוסיות השקריות חושפות דווקא את כוונתה של רוסיה לבצע רצח עם באוקראינים.

 המלחמה בדונבאס והאשמות ברצח עם 

אוכלוסיות דוברות רוסית רבות התגוררו, באופן היסטורי, במזרח ובדרום אוקראינה, ומהוות רוב במחוזות דונצק ולוהנסק – המרכיבים יחדיו את אזור הדונבאס. עם זאת, אוכלוסיית המחוזות הייתה ברובה אוקראינית מבחינה אתנית, בעוד שהרוסים האתניים היו בה מיעוט. בעקבות אירועי היברומאידאן, במהלכתם נמלט לרוסיה הנשיא הפרו־רוסי ויקטור ינוקוביץ' והודח מתפקידו, הכריזו כוחות פרו־רוסים על עצמאות המחוזות דונצק ולוהנסק. התעמולה הרוסית הציגה את המרד כביטוי אותנטי לחוסר שביעות הרצון של תושבי האזור מהממשל הפרו־אירופי החדש. בפועל, ניצלה רוסיה את חוסר היציבות באוקראינה לפתיחה במלחמה היברידית המשלבת דיסאינפורמציה, לוחמים לא סדירים, חיילים רוסים סדירים ותמיכה צבאית בכוחות המורדים.

מספר ההרוגים במלחמה נאמד בכ-14,300 בני אדם. על פי נתוני משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם, 6,500 מהם היו כוחות רוסיים, 4,400 היו כוחות אוקראינים ו-3,404 היו אזרחים משני צדי קו החזית. הרוב המכריע של מקרי המוות האזרחיים חלו בשנה הראשונה. שיעור התמותה ירד בחדות עד לפלישה הרוסית ב-2022: בשנת 2019 תועדו 27 מקרי מוות אזרחיים הקשורים לסכסוך, ב-2020 תועדו 26 מקרים, ובשנת 2021 תועדו 25 מקרים, יותר ממחציתם ממוקשים ומנפל תחמושת.

מאז שנת 2014 האשימה ממשלת רוסיה את אוקראינה ברדיפת רוסים באזור דונבאס ובאיום עליהם באלימות או במוות. נשיא רוסיה ולדימיר פוטין כינה את הרדיפה־לכאורה של דוברי הרוסית בדונבאס רצח עם.

ב-23 בפברואר 2022, יום לפני הפלישה הרוסית לאוקראינה, פנתה אוקראינה לקהילה הבינלאומית בעצרת הכללית של האומות המאוחדות בקריאה לעצור את התוקפנות הרוסית. הנציג הקבוע של רוסיה באו"ם, וסילי נבנזיה, אמר: "לאור רצח העם הבוטה והפרת זכותם לחיים, ארצנו לא יכולה להישאר אדישה לגורל 4 מיליון תושבי דונבאס".

 תגובות 
הארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה (OSCE), שמשקיפיו עקבו אחר הסכסוך באוקראינה מ-2014 עד 31 במרץ 2022, הצהיר כי מעולם לא מצא ראיות התומכות בהאשמותיה של רוסיה.

ב-7 במרץ 2022 עתרה אוקראינה לבית הדין הבינלאומי לצדק (ICJ), בטענה כי האשמותיה של רוסיה אינן נכונות ובכל מקרה לא יכולות לספק בסיס משפטי לפלישה. ב-16 במרץ קבע בית הדין כי לא מצא עדות לרצח עם והורה לרוסיה "להפסיק לאלתר את פעולותיה הצבאיות באוקראינה". עוד הוסיף בית הדין כי "לאוקראינה זכות סבירה שלא לאפשר פעולה צבאית של הפדרציה הרוסית למניעת רצח עם לכאורה באוקראינה".

האיגוד הבין-לאומי לחוקרי ג'נוסייד (IAGS) פרסמה הצהרה בפברואר 2022, בשמם של יותר מ-300 מומחי רצח עם, המגנה את "השימוש לרעה של רוסיה במונח רצח עם" כדי "להצדיק את תוקפנותה". לדברי מלאני אובריאן, נשיאת ה-IAGS: "אין שום הוכחה לכך שמתרחש רצח עם באוקראינה".

בפברואר 2022 דחה קנצלר גרמניה, אולף שולץ, את טענותיו "המגוחכות" של פוטין, וטען כי אין ראיות לרצח עם במזרח אוקראינה.

 ראו גם 
 האשמות ברצח עם במלחמת אוקראינה-רוסיה
 מלחמת רוסיה-אוקראינה
 דיסאינפורמציה רוסית

 הערות שוליים 

קטגוריה:רצח עם
קטגוריה:פייק ניוז
קטגוריה:דיסאינפורמציה