תחקירי שבעה באוקטובר

לאחר טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל עלו מספר הצעות ויוזמות להקמת ועדת חקירה ממלכתית ולביצוע תחקירים מבצעיים שיבדקו את הכשלים שהובילו למתקפה. חלק מהיוזמות יצאו אל הפועל.

תחקירי זירות קרב
צה"ל ערך תחקירים עבור כ-40 זירות קרב נפרדות, שנוהלו בידי קצינים במילואים ובקבע בדרגות שבין אלוף-משנה לאלוף. בכל אחד מהתחקירים כלול גרף המציג את מספר החמושים בשני הצדדים, על פני שעות, בכל קרב: חיילי צה"ל (רק הלוחמים נושאי הנשק בהם) ואנשי כיתות הכוננות, ומולם מספר המחבלים התוקפים.

תחקיר מחנה רעים

ב-13 ביוני 2025 הוצג תחקיר צה"ל על קרב מחנה רעים, שבו שכנה אוגדת עזה. התחקיר קובע כי "צה"ל נכשל במשימת ההגנה על מחנה רעים". צוות התחקיר הונחה לבדוק את ניהול קרב ההגנה על מחנה רעים, בלי להיכנס לתפקוד ולאחריות שדרת הפיקוד, ובהתאם לכך אין בו התייחסות לאחריותם של הקצינים הבכירים, בהם מפקד האוגדה אבי רוזנפלד ומפקד החטיבה הצפונית חיים כהן. צוות התחקיר בחר גם שלא להתייחס לסוגיות של כשלים ערכיים אצל מפקדים בכירים, שפעלו לכאורה בניגוד לרוח צה"ל, בכך שלא שלחו לוחמים מיחידת שלדג וסיירת מטכ"ל ששהו במחנה להילחם במחבלי חמאס שביצעו באותה שעה טבח וביזה ביישובי עוטף עזה, ולא סייעו בפינוי אווירי של אזרחים.

כל התחקירים הקודמים קבעו שהאוגדה קרסה באותו היום ובמשך שעות לא הצליחה לייצר לכוחות תמונת מצב, ולמרות זאת קבע ראש צוות התחקיר, אל"ם יצחק אלפסי, כי החמ"לים של אוגדת עזה והחטיבה הצפונית "לא חדלו לפעול" אך הוסיף: "הם פעלו, אבל לא פעלו טוב".

על פי התחקיר פשט על המחנה כוח של 60 מחבלים, מפוצלים לשתי קבוצות. המחנה לא נכבש, אבל מחבלי חמאס הצליחו לקטוע את הפיקוד והשליטה של המפקדים ושל ערוצי הקשר והתצפית.

להלן חלק ממסקנות התחקיר.
 על אף שמדובר במחנה סמוך לגדר, והאוגדה הוגדרה כיעד אסטרטגי של האויב, המפקדים לא נערכו להגנה על המחנה.
 למרות שבמשך השנים ספג מחנה רעים נפילות והיה חשוף לשיגורי רקטות ופצמ"רים, התחקיר מצא "היעדר כשירות למיגון ולתשתיות ההגנה במחנה".
 התחקיר מצביע על תרבות מבצעית כושלת של המפקדים, בין השאר ב"מיעוט אוחזי נשק בבסיס, אירוח משפחות במהלך תורנויות, וחדירות גבוהה מבחינת ביטחון מידע בהקשר של הבנת האויב את מבנה הבסיס".
 מערכות ההגנה והחירום, כגון כריזה, מצלמות היקפיות וגדר אינדוקטיבית, היו תקולות ולמעלה משנה לא טופלו.
 בשעות הראשונות של הקרב לא היה תיאום בין הכוחות הלוחמים. בזמן שכוחות של יחידת שלדג לחמו בגבורה בשטח המחנה ושילמו בחייהם, שהו במחנה גם כוחות סיירת מטכ"ל וסיירת הצנחנים, שמיעטו להשתתף בלחימה.
 הכשירות של חיילים מכוח הגנת המחנה הייתה ירודה, ועל אף שמדובר בשטח לחימה ובקרבת הגבול – רבים מהם לא היו לוחמים ולא עברו אימונים בנשק.

על קרב מחנה רעים נערכו מספר תחקירים עיתונאיים, שהציגו ממצאים דומים.

תחקיר בארי

ביולי 2024 הוצג תחקיר מבצעי אודות קרב בארי, שנערך על ידי מפקד אוגדת עזה לשעבר והאלוף במיל' מיקי אדלשטיין. הוא הוסיף כי לתחקיר יתווספו השלמות עקב איסוף עדויות חדשות.

תחקיר נתיב העשרה

במרץ 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות אל"ם עברי אלבז על הטבח בנתיב העשרה. על פי התחקיר, שלושה מחבלים חדרו למושב באמצעות מצנחי רחיפה, ומולם ניצבו 25 חברי כיתת כוננות חמושים, מפקד בכיר וכוח לוחמים קבוע של גולני, בסך הכל 37 לוחמים. מפקד הגדוד חתר למגע, אך לא הורה לכיתת הכוננות לצאת ולהילחם. כשלים מבצעיים נוספים גרמו לכך ששלושת המחבלים הצליחו לרצוח 17 אזרחים מהמושב, ושניים מהם ברחו בחיים לעזה. המחבל השלישי נהרג על ידי כוחות צה"ל. לאחר כארבע שעות הגיעו למושב כוחות תגבור, אך אלה כשלו ולא הצליחו לעצור חדירה של שבעה מחבלים לא חמושים נוספים, שהגיעו למטרת ביזה.

תחקיר כפר עזה

ב-25 בפברואר 2025 הציג מפקד פיקוד העורף האלוף רפי מילוא לתושבי קיבוץ כפר עזה את תחקיר הצבא על אירועי שבעה באוקטובר בקיבוץ. לפי התחקיר, במשך שעות ארוכות חברי כיתת הכוננות, 14 איש, נלחמו לבדם במחבלים ללא כל עזרה צבאית, ונהרגו כולם. כוחות צה"ל הגיעו לקיבוץ ללא פיקוד וללא תיאום ביניהם וללא הבנת המתרחש. הכוחות נכנסו לקיבוץ רק בחלקו הדרומי, פינוי התושבים במקום נעשה מאוחר ובאופן לקוי וכתוצאה מכך מחבלי חמאס חזרו למקום ורצחו וחטפו חברי קיבוץ. גם חיל האוויר לא פעל כראוי. האלוף מילוא הודה כי חמאס הפתיע את צה"ל ביכולות שלו. בהודעה מטעם הקיבוץ נאמר שהתחקיר שהוצג היה מקיף ומעמיק אך לא מספק.

כמה ימים לאחר פרסום תחקיר כפר עזה טענו קצינים במילואים שהיו במקום שלא דיברו איתם במסגרת התחקירים הצבאיים. אחד הקצינים סיפר שהגיע לכפר עזה באופן עצמאי בסביבות 12 בצהריים, ועסק בפינוי פצועים והרוגים. לאחר מכן קצין אחר הוביל כוח של 40 איש שעברו בית אחר בית והרגו מספר מחבלי חמאס.

תחקיר ניר עוז

בנובמבר 2024 מונה אלוף ערן ניב לאחראי על ביצוע תחקיר טבח ניר עוז.

במרץ 2025 הוצג התחקיר. התחקיר מתאר את טבח ניר עוז בפירוט רב, וכן את הטבח במשתתפי מסיבת פסיידאק. התחקיר מנסה לענות על שלוש שאלות מרכזיות: כיצד הגיעו כל כך הרבה מחבלים לקיבוץ לניר עוז, למה כוחות צה"ל בגזרה לא הצליחו לבלום את האויב, ומדוע לא הגיעו כוחות אפקטיביים בזמן. התחקיר הציג מסמכים של חמאס מהם ניתן ללמוד על צירי החדירה שתוכננו לפני ה-7 באוקטובר. רובם נקבעו על גבי כבישים בישראל שאפשרו תנועה מהירה, ואפשרו למחבלים לחדור לקיבוץ באמצעות טנדרים, אופנועים, אופניים וברגל. רוב המחבלים הגיעו מח'וזאעה, המוגדרת כמעוז חמאס. על פי התחקיר, בשעות הצהריים הצטרפו למחבלי חמאס 200–400 מחבלים נוספים, שאינם נמנים בכוח מאורגן, מתוך תחושה המשלבת "אקסטזה דתית" ו"נקמה ביהודים". רק מאוחר יותר הגיעו מסוקי קרב של צה"ל ופתחו עליהם באש.

צוות התחקיר קבע כי מדובר בכשל מערכתי מרמת המטכ"ל ועד השטח, ולא כשל טקטי. עוד נטען בתחקיר כי היה מצופה מפיקוד הדרום לגבש תמונת מצב אמיתית ולא לצפות לדיווחים. כמו כן צוין כי טבח ניר עוז התאפשר עקב השילוב של היעדר התרעות והיעדר כוח צבאי.

הרמטכ"ל היוצא, הרצי הלוי, נכח בהצגת התחקיר ואמר לחברי הקיבוץ: "הכישלון של צה"ל בניר עוז היה הכישלון הגדול ביותר בתולדות הצבא".

תחקיר קיבוץ נחל עוז

בפברואר 2025 הציג אלוף דן גולדפוס, יחד עם קצינים נוספים, את התחקיר שנערך בראשות אל"ם (במיל') ירון סיטבון על טבח שבעה באוקטובר בקיבוץ נחל עוז. נציגי הצבא פתחו את הצגת התחקיר בבקשת סליחה מהתושבים - והודו שצה"ל כשל: "סליחה שנכשלנו בלהגן עליכם". בתחקיר הוצגו אירועי השבעה באוקטובר לצד תגובת הצבא. תושבי הקיבוץ ציינו כי "עברו באופן יסודי ומעמיק - ונראה שהתחקיר נעשה במקצועיות ורגישות", אך הם ציפו גם שיתוחקרו האירועים שהתרחשו לפני 7 באוקטובר ובמה שהוביל אליהם, וזה לא נעשה.

כמו כן ציינו בקיבוץ כי בצבא לא הצליחו להסביר למה לקחו לכיתת הכוננות את הנשקים מבתיהם לפני 7 באוקטובר. לעומת זאת ציינו לשבח את השקיפות בתחקיר שהוצג, שכלל הקלטות קשר וסרטונים שלא נחשפו לפני כן.

אחד הפרטים שנחשפו בתחקיר הוא שתומר ערבה-אליעז, תושב הקיבוץ, נורה למוות בסבירות גבוהה בידי כוח צה"ל, אחרי שנמלט מהמחבלים.

תחקיר מוצב נחל עוז

במרץ 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות אל"ם עידו קס על קרב מוצב נחל עוז, ובו נקבע כי הוא "אחד הכישלונות הכי גדולים בשבעה באוקטובר". התחקיר מצביע על שורה ארוכה של כשלים בכל הרמות הצבאיות. במוצב היו באותו בוקר 162 חיילים ולוחמים, רובם מגדוד 13 של חטיבת גולני שהחזיקו את הגזרה. רק 90 חיילים וקצינים אחזו בנשק באותו בוקר במוצב, והם לא תרגלו לפני כן תרגולת "הגנת מוצב" במוצב. הקרב הוכרע בדקות הראשונות. התחקיר קובע כי אי קיום פקודות בסיסיות כמו תגבור עמדות סביב המוצב לפני הסתערות המחבלים על המוצב, מחסור בכוח אש וסרבול בתנועת הטנקים בשל זמני כוננות שנקבעו על ידי אוגדת עזה והחטיבה הצפונית - גרמו למפלה. לוחמי המוצב וחיל האוויר הצליחו במהלך הקרב להרוג 71 מחבלים.

התחקיר מצביע על כשל באופן תפיסת המקום שנמצא מרחק של פחות מ-850 מטרים מגדר הגבול. המקום היה אמור להיות מוצב קדמי אבל בפועל הוא הפך למחנה עורפי בשל אילוצים כלכליים. הוא לא נוהל בשגרת מוצב, לא הייתה בו דריכות מבצעית מספקת והוא התנהל כבסיס עורפי מבחינת תפיסת האבטחה: רק שומר אחד בש"ג שפנה לשטח ישראל ולא לרצועה, ושלושה שומרים נוספים שהיו מוצבים בתוך המחנה כדי למנוע גניבות.

לצד הכישלון, התחקיר מצביע על גבורה עילאית של מפקדים ולוחמים שחירפו את נפשם, ומגלה כי התצפיתניות פעלו במקצועיות, נחישות ואומץ לב.

תחקיר עין השלושה

ב-23 באפריל 2025 הוצג תחקיר צה"ל שבוצע בראשות אל"ם זיו נמני על מתקפת הטרור על עין השלושה. התחקיר קבע שצה"ל נכשל במשימתו להגן על הקיבוץ ותושביו. לפי התחקיר, מחבלי הנוח'בה שחדרו בתחילה יצאו עד השעה שמונה בבוקר, ואחריהם הגיעו גלים לא סדורים של מחבלים ללא שיוך ארגוני מובהק. רק בשעה 13:20 הגיעו כוחות ראשונים של המשטרה לקיבוץ, ובשעה 14:10 הגיעו לוחמים מיחידת ברק של המשטרה והחלו לסרוק אותו.

בתחקיר צוינו לשבח גורמים אזרחיים שלקחו חלק בלחימה בקיבוץ, שכללו גם ארבעה אזרחים שאינם חברי הקיבוץ שהגיעו מדרום הר חברון, בהם בניה של מרסל טליה שנרצחה, בצלאל וידידיה, שהגיעו מחוות טליה, ושני חבריו של סגן הרבש"ץ מתן מליחי, שהגיעו מאביגיל.

בנוסף ציין לשבח את הגורמים הצבאיים שלחמו במרחב הקיבוץ, ובהם כוח מגדוד 51 וצוות טנק מ"פ ו' בפיקוד סרן ב' מגדוד 77, שהרגו עשרות מחבלים ושיבשו את הגעת האויב לקיבוץ במספר היתקלויות בנקודות שונות סביבו. פעולות אלו סייעו בהפחתת היקף המתקפה על הקיבוץ, למרות הכשלים המערכתיים שנחשפו בתחקיר.

בתגובת קיבוץ עין השלושה נמסר כי הם קוראים להקמת ועדת חקירה ממלכתית.

תחקיר יכיני

ב-11 ביוני 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות סא"ל צפריר הר שושנים על הטבח ביכיני. צוות התחקור קבע כי צה"ל נכשל בהגנה על מרחב יכיני.

למרחב יכיני חדרה חוליה של שמונה מחבלים אשר ביצעו הרג ופשעים אכזריים נוספים. בקרב על מושב יכיני נהרגו 6 בני אדם, ולאחר מכן עברה חוליית המחבלים לכביש 34 הסמוך למושב יכיני, והרגה 11 בני אדם נוספים.

בתחקיר צוינו לשבח שיתוף הפעולה בין כוחות צה"ל, ימ"מ, משטרת ישראל ומג"ב, שהרגו את כל שמונת המחבלים שחדרו למושב, וכן את הפלוגה הגזרתית שסיכלה התקפה של עשרות רבות מחבלים בגל השני והשלישי.

בין הכשלים שנמצאו בתחקיר נמנים כשירות כיתת הכוננות ופעולת כיתת הכוננות, שכמעט ולא סייעו לכוחות הלוחמים בלחימה, וכשלו בתיאום בין הכוחות למול הקהילה ובסיוע בהעברת תמונת הנפגעים.

תחקיר בסיס זיקים

ב-27 באפריל 2025 הוצג תחקיר צה"ל על קרב בסיס זיקים. התחקיר נערך והוצג על ידי סגן אלוף דן הרוש, מפקד בסיס האימונים החטיבתי בזיקים, כלפיו התעוררה ביקורת חריפה על כך שבבוקר הקרב הוא לא הגיע לבסיס אלא בחר להישאר עם משפחתו במרחב המוגן. במסמך שהפיץ דובר צה"ל עם עיקרי התחקיר נכתב: "מפקד הבא"ח היה צריך, על אף הסכנה, להגיע למחנה זיקים".

מהתחקיר עולה כי כוח של חטיבת גולני שהיה בבסיס עזב את המקום על דעת עצמו ובלי לדווח על כך, בזמן שהייתה בבסיס רק פלוגה אחת, פלוגת תבור של חטיבת החילוץ וההדרכה, שהגנה על הטירונים, ובזכותה לא נכבש הבסיס.

תחקיר בסיס אורים

ב-30 במאי 2025 הוצג תחקיר צה"ל על הקרב בבסיס אורים, שנערך על ידי אלוף-משנה אשר בנישתי. לפי התחקיר, עשרה מחבלים חדרו למחנה והרגו שמונה חיילים ומפקדים. הכוחות הנוספים בבסיס, בעיקר אנשי גדוד 414, הרגו את כל המחבלים, ואיש לא נחטף.

על פי התחקיר, המחבלים הגיעו לבסיס כתוצאה מטעות בניווט. כוונתם המקורית הייתה להגיע לבסיס סמוך של חיל המודיעין, אך פנייה שגויה הובילה את השיירה הרכובה על אופנועים אל בסיס אורים.

בין ממצאי התחקיר נמצא כי הבסיס לא אובטח כראוי, והכוחות השומרים בבסיס מעולם לא תורגלו בתרחיש חדירה של מחבלים לשטח.

תחקיר חוף זיקים וקיבוץ זיקים

ב-4 במאי 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות אל"ם טל קוריצקי על הטבח בחוף זיקים והקרב בקיבוץ זיקים. לפי התחקיר הצה"לי, אף שבאוגדת עזה ובחטיבה הצפונית ידעו על החדירה מהים בזמן אמת, למקום הגיע רק כוח מצומצם בשל המהירות שבה התרחשה. התחקיר קבע כי כוחות צה"ל לא חתרו למגע עם המחבלים שחדרו לחוף זיקים בבוקר 7 באוקטובר וכשלו במשימתם.

על פי התחקיר, אף שהופעלה התרעת "פרש כחול" (פקודה שניתנת בעת חדירה מכיוון הים), לא הוגדר סדר פעולות במקרה של פשיטת מחבלים על חוף זיקים.

לקראת השעה 7:00 השתלטו ארבעה מחבלים על רכב צה"לי והחלו להתקדם לכיוון קיבוץ זיקים. שישה מחבלים נוספים המשיכו לכיוון הקיבוץ ברגל. חבר כיתת הכוננות חשב תחילה שהם חיילים, אך כשהבחין ב-RPG-7 הבין כי הם מחבלים, ופתח באש. בכך הוא בלם את כניסת המחבלים לקיבוץ. במקביל, הרבש"ץ וארבעה לוחמים נוספים מכיתת הכוננות החלו גם הם בקרב בלימה מול המחבלים, ושניים מהלוחמים נפצעו. בהמשך הצטרפו אזרחים ללוחמים, תוך שהם עושים שימוש בנשקם של הפצועים.

תחקיר כרם שלום

ב-28 במאי 2025 הוצג תחקיר צה"ל אודות קרב כרם שלום, שנערך על ידי אל"ם איילון פרץ. התחקיר קובע שצה"ל כשל בהגנה על המרחב. בקרב נהרגו שישה אנשי כוחות הביטחון, בהם שני חברי כיתת הכוננות וארבעה חיילים, ונגרם נזק כבד לבתי הקיבוץ. עם זאת, התחקיר מציין שחיילי סיירת הנח"ל וכיתת הכוננות הגנו על קיבוץ כרם שלום "בגבורה ובחירוף נפש", הרגו עשרות מחבלים מחוץ לקיבוץ ובתוכו והצילו את חיי התושבים.

תחקיר עלומים

ב-19 במרץ 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות אל"ם עידו סעד על הטבח בעלומים. התחקיר קבע כי צה"ל נכשל במשימתו להגן על תושבי קיבוץ עלומים ועל האזרחים שהיו בו ובמרחבו. צוות התחקיר הדגיש את גבורתם ופועלם של תושבי עלומים, לוחמי כיתת הכוננות וכוחות הביטחון, שהביאו לייצוב קו ההגנה בשעות הלחימה הראשונות, תוך בלימת התרחבות ההתקפה לשאר חלקי הקיבוץ.

בחדשות 13 פורסמה הקלטה של ראש אגף כוח האדם, האלוף דדו בר כליפא, בעת הצגת התחקירים לתושבים, בו הוא מביע חרטה ואומר: "בגדול, נתנו לאויב שרצה להשמיד אותנו להתבסס על הגדרות שלנו". עוד אמר: "בור המבצעים שלנו במטה הכללי לא היה עם תמונת מצב מספקת".

תחקיר מוצב כיסופים וקיבוץ כיסופים

תחקיר הטבח בכיסופים וקרב מוצב כיסופים הוצג בפני תושבי כיסופים ב-14 במאי 2025 ופורסם כעבור שבוע.

התחקיר בוצע על ידי אלוף-משנה טל אלקובי וחברי צוות תחקור נוספים וארך כשנה.

צוות התחקיר הצה”לי לקרבות בקיבוץ כיסופים ובמוצב צה”ל בכיסופים קבע כי צה"ל לא עמד במשימת ההגנה על הקיבוץ ועל תושביו. כוחות צה"ל וכיתת הכוננות הצליחו להדוף חלק מהמתקפה, אך אלה לא פעלו בהתאם לטכניקה סדורה ואחידה, ולכן טיהור הקיבוץ ממחבלים התארך.

מממצאי התחקיר הצבאי עולה כי למרחב כיסופים חדרו כ-150 מחבלי נוח'בה. חלקם נהרג בדרך על ידי המקלע של מערכת רואה-יורה. כ-40 מחבלים הגיעו למרחב המחנה וכ-60 למרחב הקיבוץ. המחבלים ביצעו מעשי רצח, חטיפה, ביזה ופשעים אכזריים נוספים. לפי ממצאי התחקיר במהלך הלחימה הרגו כוחות צה"ל במרחב המחנה כ-25 מחבלים, בקיבוץ הרגו כ-30 מחבלים ובמרחב סביב הקיבוץ הרגו כ-50 מחבלים נוספים. כ-50 מחבלים נוספים נסוגו חזרה לרצועת עזה, כשחלקם פצועים.

בהתקפה על מרחב כיסופים נרצחו תשעה אזרחים תושבי הקיבוץ ואזרח אחד נחטף, נרצח והושב לקבורה במסגרת ההסכם בחודש פברואר 2025. בנוסף, נרצחו שישה עובדים זרים ואזרח אחד תושב הקיבוץ נהרג מירי דו-צדדי. בקרבות על הגנת המחנה והקיבוץ נהרגו 27 חיילים וחבר אחד מכיתת הכוננות הקיבוצית.

אירועי שבעה באוקטובר במוצב כיסופים מתחלקים בתחקיר לשני שלבים. בשלב הראשון, מהשעה 06:29 בבוקר עד 13:45, התרחשו קרבות קשים נגד מחבלים שתקפו ממספר רב של כיוונים. שלב ב' החל עם הגעת כוח מיחידת אגוז שסייע בלחימה, ניהל קרבות מול המחבלים, חילץ שתי תצפיתניות, ועד השעה 22:00 סרק את המחנה ווידא כי אין בו עוד מחבלים חיים.

בקיבוץ כיסופים הרגו המחבלים חברי קיבוץ ועובדי חקלאות רבים, ורק בשעה 13:06 הגיעה לקיבוץ מחלקה מגדוד 450, שסיימה קרבות בצמתים מעון, רעים וגמה. הכוח ניהל קרבות מול מחבלים עד סביבות השעה 16:00 ובהם המשיכו המחבלים לפגוע ולהרוג בחיילי צה"ל.

פינוי תושבי הקיבוץ החל ב-17:00 אף שמחבלים עדיין שהו בקיבוץ. לאחר מכן נמשכו הקרבות בקיבוץ במשך מספר ימים, וסריקת שטח הקיבוץ לא בוצעה באופן מקצועי ושיטתי. רק ביום חמישי 12 באוקטובר 2023 הושגה בו שליטה מבצעית וטיהור ממחבלים.

התחקיר מונה כשלים רבים שהובילו לטבח בכיסופים, בהם:
 תרחיש הייחוס אליו נערכו הכוחות היה שגוי מיסודו, ולא תאם לאיום. הכוחות לא הוכשרו להילחם ביישוב ישראלי רווי מחבלים ובהתאם לא פעלו על פי טכניקה סדורה ואחידה, ולא היו מתורגלים לכך באימונים מקדימים.
 במהלך הקרבות כוחות חיל האוויר סייעו לפגוע בכוחות האויב במרחב הלחימה, אך לא היוו גורם משמעותי בבלימת המתקפה.
 במהלך הקרב על המחנה הצבאי, הפיקוד והשליטה בוצעו כיאות, אך במהלך הקרב בקיבוץ כיסופים הפיקוד והשליטה היו לא אפקטיביים דיים, והוכנסו כוחות ללא נוהל פקודה מסודרת.
 כיתת הכוננות לא הוכשרה למשימתה באופן מספק על ידי צה”ל. הרכב כיתת הכוננות היה קטן, לא מאומן מספיק וללא תרחיש ייחוס.
 המחנה והקיבוץ לא היו ערוכים כראוי להתמודדות עם התקפת מחבלים.

תחקיר רעים

ב-10 באפריל 2025 הוצג תחקיר צה"ל על קרב רעים. התחקיר קבע כי צה"ל כשל במשימת ההגנה על רעים. על פי התחקיר, מחבלי חמאס תכננו להגיע לבסיס נבטים של חיל האוויר הישראלי וברשות המחבלים נמצאו מפות מפורטות של הבסיס ומיקום הטייסות והמטוסים, אך הם נבלמו בזכות התארגנות מוקדמת והקרבה עילאית של כיתת הכוננות ותושבי קיבוץ רעים.

תחקיר קיבוץ ארז

ב-10 ביוני 2025 הוצג תחקיר צה"ל על הקרב בקיבוץ ארז, שנערך על ידי צוות בראשות סא"ל (מיל') ישראל שטרית. התחקיר קבע שצה"ל נכשל במשימתו להגן על הקיבוץ ותושביו. לפי תחקיר צה"ל, פלוגת צה"ל הגזרתית (פחת"ק 13) וצוות טנק 4 מגדוד 77, בפיקוד סגן ג', הצליחו לצמצם את היקף פשיטת המחבלים על הקיבוץ. בנוסף לחימת צוות הטנק עיכבה את הגעת המחבלים, מה שאפשר לכיתת הכוננות של הקיבוץ להתארגן ולתפוס עמדות הגנה. (זמן קצר לאחר תחילת המתקפה הטנק נפגע ממספר נ"ט ויצא מכשירות) בהמשך בסיוע כטב"מים של חיל האוויר סיכלו גלי התקפה נוספים. עם זאת, עד שעות הערב התקשה הצבא לגבש תמונת מצב על הנעשה בקיבוץ ארז, ותושבי הקיבוץ וכיתת הכוננות נאלצו להילחם במחבלים שפשטו אליו לבדם, ללא סיוע מכוחות צה"ל. בשעה 8:00 הצטרפה כיתת הכוננות של קיבוץ אור הנר ללחימה.

התחקיר שם דגש על הכשל של צה"ל, שלא הבין את המתרחש עד שעות אחר הצהריים. המג"ד הגזרתי, שניהל קרב בנתיב העשרה, הגיע לקיבוץ רק לאחר שהסתיימה הלחימה.

תחקיר ניר יצחק

ב-25 באפריל 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות תא"ל איתמר בן חיים אודות מתקפת הטרור על ניר יצחק. צוות התחקיר הצביע על כשלים משמעותיים לצד פעולות שהפחיתו את היקף הנזק. להלן מסקנות התחקיר:
 כשל בהגנה: צה"ל לא הצליח להגן ביעילות על קיבוץ ניר יצחק ותושביו עקב היעדר נערך למתקפה נרחבת של אלפי מחבלים בעשרות מוקדים בו-זמנית.
 נחיתות כוחות: ריבוי אירועי לחימה ונחיתות מספרית של כוחות צה"ל הקשו על הגעת תגבורות לקיבוץ, לצד פגיעה בשרשרת הפיקוד והשליטה מרמת הפלוגה עד החטיבה.
 עיכוב תגבורות: היתקלויות עם מחבלים בצירים ובצמתים, לצד היעדר תמונת מצב עדכנית, עיכבו את הגעת כוחות האוגדה, שנאלצו להשתמש בדרכים חלופיות.
 תרומת הטנק: שליחת טנק צוות 4 מגדוד 77 בפיקוד סג"ם ע' למרחב הגדר על ידי מפקד פלוגת סופה רס"ן  צמצמה משמעותית את מספר המחבלים שהגיעו לקיבוץ, כאשר צוות הטנק חיסל מעל 100 מחבלים, ובכך הגביל את מספר המחבלים שהגיעו לקיבוץ לעשרות במקום מאות.
 לחימת כיתת הכוננות: כיתת הכוננות, שלא הוכשרה למתקפה בסדר גודל זה, ניהלה לחימה אמיצה שהפחיתה את היקף הפגיעה, בסיוע צוות החירום היישובי, אך פעלה ללא תמיכה צבאית עד 13:30.
 חוסר תמונת מצב: היעדר דיווחים שוטפים מכיתת הכוננות וקשיי תקשורת עם צוות החירום הקשו על צה"ל לייצר תמונת מצב ברורה של המתרחש בקיבוץ.
 תרומת חיל האוויר: תקיפות אוויריות סביב הקיבוץ ודרכי הגישה פגעו בעשרות מחבלים והפחיתו את היקף הפגיעה.

התחקיר הדגיש את גבורת כיתת הכוננות וצוות הטנק, שהפחיתו את ממדי האסון, לצד כשלים מערכתיים בהיערכות ובתגובה למתקפה.

 תחקיר סופה 

ב-28 ביולי 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות אל"ם שמר רביב אודות הקרב בקיבוץ סופה. צוות התחקיר הצביע על כשלים משמעותיים לצד פעולות שהפחיתו את היקף הנזק. להלן מסקנות התחקיר:
 כישלון בהגנה: צה"ל כשל במשימתו להגן על קיבוץ סופה ותושביו, עקב היעדר היערכות מספקת למתקפה רב-מוקדית בהיקף של אלפי מחבלים שפעלו בו-זמנית בעשרות זירות.
 פגיעה בפיקוד ושליטה: אוגדת עזה וחטיבת קטיף הוכרעו למספר שעות, מה שגרם לשיבוש משמעותי בפעולות ההגנה על קיבוץ סופה ויישובים נוספים בגזרה.
 רוחב המתקפה: התקפת האויב בוצעה לאורך כל גזרת אוגדת עזה וחטיבת קטיף, כאשר בגזרת כרם שלום לבדה חדר האויב דרך 11 נקודות. היקף המתקפה הרחב הקשה על כוחות צה"ל להגיע בזמן ולהגן על הקיבוץ.
 הפעלת הטנק: החלטת מפקד הפלוגה הגזרתית רס"ן  לשלוח את צוות טנק 4 מגדוד 77 בפיקוד סג"ם ע', למרחב הגדר בתחילת המתקפה הייתה חשובה ומוערכת. פעולה זו צמצמה משמעותית את עוצמת התקפת האויב על קיבוץ סופה והמרחב הסמוך.
 הלחימה באנדרטת דנגור: לחימת כוח מפלוגת העתודה של סיירת נח"ל באנדרטת דנגור בלמה את התקדמות רוב המחבלים בגל הראשון לעבר הקיבוץ, עיכבה את חדירתם, צמצמה את מספרם והשפיעה מכריעה על תוצאות הקרב.
 תפקוד הרבש"ץ: רבש"ץ הקיבוץ פעל באומץ לבדו וסיכל את התקפת המחבלים הראשונה על הקיבוץ, ובכך מנע מסע הרג וחטיפה שתוכנן על ידי האויב.
 כיתת הכוננות: לחימתם העיקשת של הרבש"ץ, כיתת הכוננות והאזרחים החמושים, תוך חתירה למגע בנחיתות מספרית, בלמה את מתקפת המחבלים והצילה חיים רבים בקיבוץ, למרות תנאי פתיחה מאתגרים.
 כוח סגן מפקד אוגדה 80 וכוח לוט"ר אילת: כוח התגבור בפיקוד סגן מפקד אוגדה 80 וכוח לוט"ר אילת פעל במהירות, השמיד את המחבלים שחדרו לקיבוץ בהתקפה השנייה, ומנע פגיעה נוספת בתושבים. פעילותם הייתה מרכיב מכריע בהצלת הקיבוץ.
 פעילות חיל האוויר: פעולות חיל האוויר, בדגש על מערך מסוקי הקרב, פגעו בעשרות מחבלים בסביבת הקיבוץ ובדרכי הגישה אליו, ובכך הפחיתו משמעותית את היקף הפגיעה בקיבוץ.

התחקיר הדגיש את גבורת הרבש"ץ, כיתת הכוננות, צוות הטנק, סיירת נח"ל וכוחות התגבור, שהפחיתו את ממדי האסון, לצד כשלים מערכתיים בהיערכות ובתגובה למתקפה.

תחקיר פרי גן

ב-12 ביוני 2025 הוצג תחקיר צה"ל על קרב פרי גן, שנערך על ידי תא"ל איתמר בן חיים. לפי התחקיר, המושב פרי גן ניצל בזכות חברי כיתת הכוננות של המושב הסמוך שלומית, בשעה שחיילי צה"ל וחברי כיתת הכוננות של המושב עצמו כשלו במשימתם להגן עליו.

התחקיר מציין לשלילה את חיילי סיירת נח"ל וגדוד קרקל, שהגיעו למושב באיחור ולא חתרו למגע עם האויב במהירות, וכן את העובדה שצה"ל התקשה בגיבוש תמונת המצב.

תחקיר מפלסים

ב-27 במאי 2025 הוצג תחקיר צה"ל על קרב מפלסים, שנערך על ידי אל"ם אריק מויאל וחברי צוות תחקור נוספים. התחקיר ארך כשנה.

התחקיר קבע שצה"ל נכשל במשימת ההגנה על קיבוץ מפלסים והמרחב סביבו. פעילות כוח הימ"מ והשב"כ בצומת שער הנגב ובכניסה לקיבוץ הצילה חיים רבים ומנעה חטיפה רחבה לשטח רצועת עזה. בנוסף, פעולת כוחות צה"ל, הקרקעיים והאוויריים, יחד עם הרבש"ץ, התושבים וכיתת הכוננות, ראויה לציון לשבח ובלמה את התקפות המחבלים.

צוות התחקור חילק את הגזרה לשלושה אזורי תחקיר עיקריים: צומת שער הנגב, קיבוץ מפלסים, עיקול מפלסים ומרחב אנדרטת "החץ השחור". לכל מרחב שורטט ציר הזמן ומופו האירועים והקרבות שהתנהלו בו. על פי התחקיר, טיהור המרחב בוצע ביסודיות, אך ללא שליטה מספקת בתנועת הכוחות. כמו כן, לא נתפסו מעברים הכרחיים, בהם צומת שער הנגב, ובעיקול מפלסים נרצחו כ־50 אזרחים ישראלים, ורבים נחטפו לרצועת עזה. כמו כן מצוין בתחקיר שצה"ל לא נערך למתאר חדירה נרחב כפי שקרה בשבעה באוקטובר, הכולל ריבוי מרחבי חדירה על ידי אלפי מחבלים, התוקפים בעשרות מוקדים במקביל. תרחיש הייחוס עסק בחדירות בודדות ונקודתיות, ופריסת הכוחות נקבעה בהתאם לתרחיש זה.

תחקיר נירים

ב-4 באפריל 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות אל"ם אלעד שושן על הטבח בנירים. לפי התחקיר הצה"לי הקיבוץ היה הראשון שאליו חדרו המחבלים והאחרון שאליו הגיעו כוחות צבא מאורגנים. מהפרטים שהוצגו נראה שהגל הראשון של המחבלים חדר לקיבוץ ב־6:42, והכוחות המאורגנים של הצבא הגיעו רק ב־13:24. בסך הכל, לפי התחקיר, חדרו לקיבוץ כ-150 מחבלים.

התחקיר מתאר את גבורתם של אלוף-משנה אסף חממי יחד עם שני לוחמים מהחפ"ק שלו, תומר אחימס וקיריל ברודסקי, שנפלו כשניסו להגן על הקיבוץ.

כמו כן ציינו עורכי התחקיר כי צה"ל כשל כתוצאה מכישלון ארוך שנים בתפיסת ההגנה. הפרימטר לא היה מספק, ולא היה תרחיש ייחוס של פשיטה גדולה בהפתעה. כלל הכוחות היו ללא רימונים ולא הייתה מערכת תקשורת ישירה מול הרבש"צים.

קיבוץ נירים הגיב על פרסום התחקיר: "תחקיר צה"ל מחזק את גודל ההפקרה שהייתה כאן בשבעה באוקטובר בקיבוץ שלנו. קהילה שלמה שנאלצה להגן על עצמה יחד עם כוחות צבאיים מועטים, לוחמי צה"ל גיבורים שנפלו על אדמת נירים. אנו מרכינים ראש לזכרם של הנופלים שבאו להציל חיים. התחקיר הזה רק מחזק את הצורך הבהול בהקמת ועדת חקירה ממלכתית שתבחן את ההפקרה המערכתית ואת כל ההיבטים של המחדל ותסיק מסקנות ברורות כדי למנוע מאסון שכזה להתרחש שוב."

תחקיר שדרות

ב-9 באפריל 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות אל"ם נתאי עוקשי על קרב שדרות. בתחקיר נכתב: "צה"ל וארגוני הביטחון נכשלו במשימתם להגן על תושבי העוטף". מהתחקיר עולה כי החטיבה הצפונית באוגדת עזה לא הכינה תיק להגנה על העיר, התעלמה מכך שהצבא לקח מכיתת הכוננות את הרובים באוגוסט 2022 ולא החזירם, לא אימנה את כיתת הכוננות במשך שנתיים, והפנתה את עיקר תשומת הלב לנעשה בגדר הגבול במקום להיערך לפשיטה רחבה, אף שבתוכנית ההתקפה של חמאס, "חומת יריחו", צוין ששדרות היא יעד עיקרי לתקיפה.

התחקיר לא בדק את תפקוד המשטרה ושב"כ, ולא כולל מסקנות על התנהלות עיריית שדרות, מתוך כוונה שלא לשבש את עבודתה של ועדת חקירה ממלכתית עתידית. כמו כן לא זומן להעיד בתחקיר עמי ביטון, שהיה מפקד החטיבה עד אפריל 2023.

לאחר הצגת התחקיר טענו מספר תושבים משדרות שקיימים אי-דיוקים רבים בתחקיר. למשל, בתחקיר נכתב שחדרו 40 מחבלים לעיר, אך באנדרטה לזכר הקורבנות מצוין שהיו 60 מחבלים. כמו כן כך נכתב בתחקיר כי בשעה 10:30 לא היו יותר מחבלים בשדרות מלבד בתחנת המשטרה, אולם קיים תיעוד של לכידת מחבל בעיר לאחר השעה 19:00 באותו הערב. כמו כן קראו לחקור את הקונספציה שהובילה לטבח שבעה באוקטובר: "כמה ימים לפני 7 באוקטובר, חמ"ל הפלגים המשותף ברצועה ערך תרגיל רטוב ליד נתיב העשרה. כל האזור פה רעד מירי ומטילים. כששאלנו את דוברות האוגדה מה קורה, התשובה הייתה – אין צורך להמשיך לפנות, מדובר באימון תקין של האויב".

תחקיר הטבח בפסטיבל נובה

ב-2 באפריל 2025 הוצגו חלקים מתחקיר צה"ל שנערך בראשות תא"ל (במיל') עידו מזרחי אודות הטבח בפסטיבל נובה. בין הנושאים שהוצגו נמנו הליך אישור המסיבה, השתלשלות האירועים ביום האירוע והתנהלות כוחות הביטחון במרחב המסיבה ובחניון רעים. התחקיר לא כלל את האירועים שהתרחשו מחוץ למרחב מסיבת הנובה, בהם התקפות מחבלים על הצירים בעוטף והטבח במיגוניות המוות, בהם נרצחו עשרות מבלים שנמלטו מהמסיבה. התחקירים בנוגע לאירועים אלה טרם הושלמו ויוצגו בהמשך.

משפחות הנרצחים שנוכחו בהצגת התחקיר הביעו אכזבה, ואחד ההורים אמר: "התחקיר היה ביזיון, לא חידש לי כלום. לא חשבתי שאצא כל כך מאוכזב. כל כך הרבה ניסיונות לטשטש אחריות. [...] אני יוצא בתחושה קשה שהתחקירים לא רלוונטיים, לא יודע אם הצבא למד מהם משהו. מהתחקירים אנחנו לא נלמד, אין דבר שייתן לנו תשובות חוץ מוועדת חקירה ממלכתית."

למחרת הוצגו חלקים נוספים מהתחקיר, בהם פורטו כשלים קשים של צה"ל, בעיקר של אוגדת עזה והחטיבה הצפונית. בין השאר גילה התחקיר כי חמאס לא ידע על קיומה של מסיבת הנובה והגיע למקום בטעות, כשמחבלי הכוח הפושט היו בדרך לנתיבות. הכוח טעה בפנייה בצומת שוקדה והגיע לחניון רעים, שבו התקיימה המסיבה.

 תחקיר קרב מחנה יפתח 

ב-2 בספטמבר 2025 הוצג תחקיר צה"ל שנערך בראשות אל"ם (במיל') ירון סיטבון על מתקפת הטרור על מחנה יפתח. התחקיר קבע כי האויב נכשל במשימתו המרכזית לכבוש את המחנה, מטרה אליה התכונן במשך שנים. אף שהמחבלים הצליחו לחדור אל שטח המחנה, הם נסוגו במהרה לרצועת עזה באמצעות רכב האמר שנגנב. להלן מסקנות התחקיר:
 לחימת לוחמי גדוד 77 ופלוגת חשיפה-תקיפה 13, תוך חתירה למגע במרחב שער המחנה, סיכלה את תוכנית האויב.
 הגעתם המהירה של חיילי כיתת הכוננות למרחב שער המחנה ולחימתם העיקשת מנעו נזק חמור יותר. פעולתם תרמה תרומה משמעותית לבלימת חדירת המחבלים ומנעו נזק גדול יותר. פעילותם האמיצה ראויה לציון.
 נוהל הקרב והממשקים במחנה פעלו באופן תקין טרם המתקפה, אך הומלץ לבחון מחדש את סד"כ ההגנה ולהציב כוח לוחם קבוע בסמוך למפקדת הגדוד.
 הצבת חייל שאינו לוחם בעמדת שער המחנה פגעה במענה הראשוני; נקבע כי יש להפריד בין קצין תורן למפקד מחנה תורן במחנה רב-יחידתי.
 היעדרות לוחמי צוות הצמ"ה מהלחימה והישארותם במרחבים מוגנים הוגדרה ככשל ערכי ומקצועי.
 בתחום הרפואי: חזרת האמבולנס הגדודי למחנה בתחילת ההתקפה פגעה בגמישות; היעדרו בהמשך הקרב לאחר פינוי יובל בן יעקב ז"ל השפיע על המענה. אזרח שפינה חללים מעמדת הש"ג תחת אש צוין לשבח.
 הגעת קציני הגדוד והחטיבה מבתיהם, הפעלת הטנקים וכניסתם ללחימה, תרמו לשינוי תמונת הקרב.
 הגעת כוחות צנחנים, מגלן ועוקץ תרמה להשבת השליטה המבצעית ולמניעת הישגים נוספים בידי האויב.
 חיילי מפקדת הגדוד תפקדו למופת: התצפיתניות המשיכו בהכוונת הכוחות, אחת מהן הפעילה את מערכת הירי לעבר המחבלים הנסוגים, והחמ"ל נותר פעיל תוך ניהול הקרב, טיפול בנפגעים וסיוע בפינויים.

תחקירי חילות צה"ל
הרמטכ"ל, רב-אלוף הרצי הלוי, ניסה בתחילת המלחמה למנות ועדות חקירה חיצוניות בראשות אלופים בדימוס. נקבע כי יש לתחקר את אירועי המלחמה כדי להפיק לקחים, והתחקור חייב להתחיל ביחידות עצמן ומשם לעלות למעלה. כמו כן נקבע הליך לתחקור קצינים בכירים. הודגש כי תחקירים אלו אינם מחליפים מנגנון בדיקה או חקירה חיצונית מלאה, כגון ועדת חקירה ממלכתית. היוזמה למינוי ועדות חקירה נבלמה על ידי הדרג המדיני, והוועדות לא הוקמו.

 תחקירים מטכ"ליים 
ב-27 בפברואר 2025 פורסמו חלקים מתחקירי צה"ל, הכוללים 18 תחקירים מטכ"ליים נושאיים, בהם 4 תחקירי ליבה. התחקירים אינם כוללים מסקנות אישיות או צעדים פיקודיים.

אחת המסקנות המרכזיות בתחקיר היא שהכישלון וההפתעה היו חמורים יותר ב-7 באוקטובר מאשר במלחמת יום הכיפורים, שפרצה 50 שנים לפני כן. הסיבה היא שלישראל הייתה אז התרעה למלחמת הפתע, נערכו דיונים מקדימים אם לגייס כוחות מילואים, וחלק מקציני אמ"ן התריעו על המתקפה המתקרבת. לעומת זאת, ב-7 באוקטובר לא היה אף אחד שראה או שזיהה סימן להתארגנות מוקדמת, ולא הייתה התרעה מודיעינית כלשהי. ההפתעה הייתה מוחלטת.

 דו"ח המומחים לבדיקת איכות התחקירים והפקת הלקחים 

עם כניסתו לתפקיד של הרמטכ"ל אייל זמיר, מונה צוות מומחים בראשות אלוף במילואים סמי תורג'מן, לבחינת התחקירים שבוצעו בצה"ל לאירועי 7 באוקטובר. חברי הצוות כללו את אלוף (מיל') אלי שרביט, אלוף (מיל') עמיקם נורקין, אלוף (מיל') יוסי בידץ, תא"ל (מיל') יובל בזק, תא"ל (מיל') עופר לוי, תא"ל (מיל') מאיר פינקל, תא"ל (מיל') יום טוב תמיר, אל"ם (מיל') אבי אליהו, אל"ם (מיל') טליה לנקרי, אל"ם (מיל') בני דה-לוי, אל"ם (מיל') גילה גולדרט וסא"ל (מיל') לבנת בר דוד.

דוח המומחים הצביע על גורמים המסבירים המרכזיים לכישלון 7 באוקטובר:
 כישלון תפיסתי - בין המציאות האסטרטגית והמבצעית לבין תפיסת המציאות ביחס לרצועת עזה וחמאס.
 כישלון מודיעיני - בהבנת המציאות, בהבנת האיום ובאי מתן הידיעה.
 היעדר עיסוק בתוכנית 'חומת יריחו'.
 תרבות ארגונית ומבצעית המאופיינת בדפוסים ונורמות מבצעיות לקויות שהשתרשו במשך השנים.
 פער מהותי ומתמשך, בכל רמות הפיקוד וגורמי המקצוע, בין איום הייחוס לבין המענה המבצעי.
 תהליך קבלת החלטות והפעלת כוח לקויים בליל 7 באוקטובר 2023.

הדוח הצביע על גופים שכשלו והם המטה הכללי, אגף המבצעים, אגף המודיעין, פיקוד הדרום ואוגדת עזה וכן גופים שתרמו לכישלון, חיל האוויר וחיל הים. כמו כן הצביע הדו"ח על שורה של תחקירים לקויים מאד מצד צה"ל והם התחקירים שבחנו את קבלת ההחלטות בצה"ל, תפקוד חטיבת המבצעים, את הרובד המערכתי והאסטרטגי מול עזה, את העדר תכנון המלחמה בעזה במטה הכללי ואת תחקיר חיל הים.

 תחקיר תפקוד צה"ל 
התחקיר הצבאי על תפקוד צה"ל בליל ובוקר שבעה באוקטובר בוצע על ידי אגף המבצעים ופיקוד הדרום, והוא מבוסס בחלקו על תחקירים מטכ"ליים של אגף המודיעין אודות הרגעים שקדמו ל-06:29 באותו הבוקר, והשלבים הראשונים במאמצי הבלימה של המתקפה. חלקים מהתחקיר פורסמו ב-4 בינואר 2025. בחלקים אלה מתואר כיצד הצליחו מחבלי חמאס לשבש את פעילות חיל האוויר ולפלוש לשטח ישראל.

תחקיר אגף המודיעין
ביולי 2024 פורסמו חלקים מתחקיר של אגף המודיעין. לפי ממצאי התחקיר, מתקפת הפתע של חמאס תוכננה במשך כ-7 שנים, אך באמ"ן הניחו שארגון הטרור מורתע, וכי יחיא סנוואר מעדיף לשפר את מצבם הכלכלי של תושבי הרצועה ולבסס את ממשל חמאס ברצועת עזה.

עיקרי ממצאי התחקיר:
 גורמי המודיעין הניחו שחמאס מורתע ופניו של סינוואר להסדרה, ולכן התעלמו מהסימנים המקדימים למתקפה.
 במשך שנים נוצר פער בין הידיעות שנאספו לניתוח שלהן על ידי חוקרי אגף המודיעין.
 הפרשנות שלפיה חמאס נמנע מלהשתתף בשני העימותים שקדמו ל-7 באוקטובר כי הוא מתכנן מלחמה - נזנחה באגף המודיעין.

למעשה, חוקרי המודיעין היו שקועים בקונספציה שחמאס "לא רוצה ולא יכול" לצאת למלחמה נגד ישראל, בדומה ל"קונספציה" בדבר תנאי סף מצריים וסוריים ליציאה למלחמה, שגרמה לפרוץ מלחמת יום הכיפורים ללא התרעה משמעותית. מספר מועט של חוקרים באגף המודיעין היה סבור כי חמאס משתמש במימון המגיע מקטר לתכנון המתקפה, אך הדעה הרווחת בחיל הייתה כי חמאס מורתע.

ראש אמ"ן, אהרון חליוה, קיבל את הקביעות שעלו בתחקיר והתפטר מתפקידו זמן קצר לאחר מכן.

תחקיר יחידה 8200
ביחידה 8200 בוצעו מספר תחקירים מבצעיים לבדיקת אירועי מתקפת שבעה באוקטובר, והיחידה הצהירה שהתחקירים "יוצגו לציבור באופן שקוף לאחר שיסוכמו, ובהליך סדור ומקצועי".

בפברואר 2024 פורסם כי הוקם צוות בדיקה בראשות דני הררי, באישור ראש אמ"ן והרמטכ"ל. לאחר שצוות הבדיקה סיים את התחקיר הוא פרסם דו"ח פנימי בן כ-600 עד 800 עמודים, ובו פירוט הכשלים והליקויים, חלקם חמורים ביותר, שהתגלו בכל הקשור לתהליך עיבוד המודיעין, קבלת ההחלטות ושיטות העבודה של היחידה.

ביולי 2024 הציג מפקד יחידה 8200 יוסי שריאל את התחקיר על תפקוד היחידה באירועי שבעה באוקטובר לראש אמ"ן אהרון חליוה ולקצינים נוספים בחיל המודיעין. על פי התחקיר, בשעות ובימים שלפני המתקפה היה ברשות היחידה את כל המידע הדרוש לאנשיה, אבל היחידה לא העבירה התרעה נקודתית וברורה. באותה עת פורסמו קטעים קצרים מהתחקיר, לפיהם בליל 6 באוקטובר הייתה תקלה במערכת מודיעינית שסיפקה מידע על חמאס, וזו תוקנה רק כעבור מספר ימים. כמו כן פורסם כי במאי 2023 קצין מודיעין של פיקוד הדרום הזהיר שיחידת 8200 לא מכסה טוב את עזה וכי יש "פער איסוף משמעותי", אך הליקויים לא טופלו.

ב-12 בספטמבר 2024 הודיע שריאל כי הוא פורש מתפקידו בתוקף אחריותו למחדל. במכתב הפרידה הוא מציין כי הושלם התחקור הראשוני על חלקה של היחידה בכישלון המודיעיני. על פי התחקיר היה בידי היחידה מידע מפורט על תוכניות חמאס והיערכותו, אך אלה לא השפיעו על הבנות היסוד בתוך היחידה ובקרב קהיליית המודיעין.

תחקיר חטיבת המבצעים
בנובמבר 2024 פורסמו עיקרי תוצאות התחקיר הצה"לי ביחס לתפקודה של חטיבת המבצעים.

בין ממצאי התחקיר:
 בתחקיר נקבע: "מרכז המבצעים של המטכ"ל לא הצליח לייצר תמונת מצב מדויקת בשעות הראשונות, וחטיבת המבצעים לא הצליחה לפרוץ את השיטה באותו הבוקר. זה היה אירוע קטסטרופלי וללא מצטיינים, בלי היזון חוזר. היה קושי לזהות את כשירות המִפקדות באוגדת עזה".
 סדר הכוחות הקבוע בעוטף לא היה מספיק ב-7 באוקטובר 2023, אך כך גם היה בשאר הגזרות. המשמעות היא שיהיה צורך בתגבור כוחות ובמספר גדול יותר של לוחמים בשטח בכל רגע נתון. מסקנה נוספת שעלתה היא כי יש צורך בכוחות כוננות גדולים יותר בגזרות השונות.
 האוגדה שחררה יותר מדי חיילים הביתה באותה שבת, יותר ממחצית מחיילי היחידה, וזאת בניגוד לנהלים. צוין כי נוהג זה רווח בהרבה אוגדות ולא רק שם.
 על פי התחקיר, הכוחות זרמו דרומה במהירות מרגע שהאירוע החל, אך לא בהכרח למקומות הנכונים. נושא זה שנוי במחלוקת בין אוגדת עזה לבין פיקוד הדרום.
 התיאום בין כוחות משטרת ישראל לבין צה"ל ב-7 באוקטובר היה לא טוב.
 ביחס לניהול המערכה ממוצב הפיקוד העליון בקריה, צוין כי הוא תפקד במצב של אי-בהירות חלקית, ונדרשו שעות ארוכות כדי לייצר תמונת מצב.
 בסיכום התחקיר נכתב כי התנהלות חטיבת המבצעים החל מהשעה 6:29 הייתה טובה וסבירה.
 עם זאת, מהתחקיר עולה כי האלוף שלומי בינדר, ראש חטיבת המבצעים, לא הכיר את תוכנית "חומת יריחו" למקרה של פלישה המונית של מחבלים. התרחיש המסוכן ביותר שאליו נערך, על בסיס הערכות המודיעין, היה ירי רקטי וחדירות ממוקדות.

התחקיר על יום הלחימה עצמו נוהל ללא שיתוף פעולה משב"כ ומהמשטרה, והובעה ביקורת על כך שהתחקיר מתחיל רק בשעה 6:29 בבוקר. האירועים שהתרחשו בלילה שלפני המתקפה לא נבדקו, וצפוי להיערך עבורם תחקיר נפרד.

תחקיר פיקוד הדרום ואוגדת עזה
באוקטובר 2024 פורסמו עיקרי תחקיר של אוגדת עזה, בו הממצא העיקרי הוא כי סדר הכוחות הקבוע בעוטף לא היה מספיק ב-7 באוקטובר 2023, כ-600 עד 650 חיילים בגזרה, במקום 1,500.

בפברואר 2025 פורסם תחקיר פיקוד הדרום וחטיבת המבצעים, בו כונה הטבח "אירוע קטסטרופלי, בלי מצטיינים". בתחקיר מצוינות ההכנות שהחלו בעזה בשישי בצהריים ולא זוהו, שגיאות מבצעיות שביצע אלוף הפיקוד, וכשלים מבצעיים נוספים.

תחקיר חיל האוויר

ממצאים מתחקיר חיל האוויר פורסמו ב-24 בדצמבר 2024.

עיקרי הממצאים:
 חיל האוויר עמד בכוננויות שהוגדרו לחופשת החגים, וחימש טרם היציאה לחג מטוסים נוספים כדי לתת מענה לזמני הכוננות הקצרים.
 עשרות כלי טיס הוזנקו, למרות מטחי הטילים הכבדים, אך האפקטיביות שלהם הייתה מוגבלת.
 חיל האוויר לא היה מספיק אפקטיבי לנוכח היקף המתקפה של חמאס.
 תמונת המודיעין לא הייתה ברורה מדיווחי כוחות היבשה.
 בחיל האוויר מעריכים שגם אם קצב צבירת הסד"כ היה מהיר יותר, הוא לא היה מספיק כדי לבלום את המתקפה.
 בשעה 7:08 הכריז האלוף תומר בר על מלחמה והקפיץ את כל חיל האוויר.
 בשעה 9:30 קיבל בר החלטה חריגה והגדיר את כל מרחב הגדר כ"שטח הריגה", כך שכל מי שמתקרב אליו ייפגע, גם במחיר של פגיעה בחטופים. כך תפס חיל האוויר אחריות למרחב הגדר ומנע מתקפות נוספות.

תחקיר חיל הים

בפברואר 2025 פורסמו חלקים מתחקיר חיל הים. מהתחקיר עולה כי בשבעה באוקטובר פעלו לוחמי החיל – מבקרית החוף ועד מפקדי ולוחמי הספינות הדבורה והצרעה – בנחישות ובמקצועיות מעוררת כבוד והערכה על הדרך בה הם ניהלו את הקרב מול כ-50 מחבלים שהגיעו משטח הרצועה בהפתעה בשבע סירות מהירות. לוחמי חיל הים הצליחו להשמיד ולפגוע בחמש מהסירות ולחסל 20 מהמחבלים במים ועל החוף אך 18 מחבלים הצליחו להגיע לחוף ולהמשיך ולבצע את הטבח בחוף זיקים ולתקוף את בא"ח פיקוד העורף וחיל הים לא עמד במשימה למנוע חדירה של ספינות מחבלים לחופי ישראל. כמו כן סוקר התחקיר את חלקו של חיל הים בקרב זיקים ובקרבות נוספים באותו יום.
מסקנות התחקיר מצביעות על הצורך להקים פרימטר ימי בשטח הרצועה שאסורה בו תנועת סירות, והגברת עוצמת האש בסירות החייל, לצד שיפור מערכי גילוי כנגד צוללנים או מערכות תקיפה ימיות.

תחקירי שירות הביטחון הכללי
שירות הביטחון הכללי (שב"כ) ערך שני תחקירים, שלא פורסמו: תחקיר פנימי של שירות הביטחון הכללי, ותחקיר חיצוני שבראשו עמד ה', מי שפיקד בעבר על מרחב ירושלים ויו"ש בשירות, ושימש ראש אגף סיכול ריגול. עיקרי התחקיר החיצוני הוצגו במרץ 2025.

עיקרי התחקירים
 הפצת התראות על סימנים המעידים על מתקפה
 הארגון הסתמך על הקונספציה לפיה חמאס יימנע מתקיפה. בשעה שלוש וחצי לפנות בוקר נפגשו רונן בר, ראש שירות הביטחון הכללי, ובכירי השב"כ במטה הארגון לאחר שהתקבלו שני סימנים המעידים על מתקפה מתוכננת: הדלקת עשרות סימים ישראליים בעזה, וירידת בכירי הפיקוד הצבאי של חמאס למנהרות. למרות הסימנים המשיכו אנשי השירות להניח שחמאס לא יתקוף.
 ב-2:58 השירות הפיץ הודעת התראה לצה"ל ולמטה לביטחון לאומי, שכפוף לראש הממשלה, על התנהלות חריגה של חמאס שעשויה להצביע על פעילות התקפית. ב-3:17 הופצה התראה דומה בדרג נמוך יותר, ולאחר מכן לא הופצו עוד הודעות התראה.
 בין השעות 4:00–6:00 יצאו הודעות שב"כ בצא'ט המבצעי מול צה"ל ובהן התראות על היערכות חמאס לתקיפה. לאור התראות אלו הוקפצו שני צוותי טקילה לדרום.
 בשעה 5:00 הופצו הנחיות אופרטיביות ובהן המלצה לדחות את ישיבת הקבינט המדיני-ביטחוני שתוכננה ליום ראשון בבוקר, ולהציג את הסימנים המעידים למזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אבי גיל. ההודעה נמסרה לו בשעה 6:13.
 בשעה 6:17 עודכן אבי גיל בטלפון האדום אודות הסימים והחשש ממתקפה. הוא תקשר מיד לרל"ש הרמטכ"ל, ובשעה 6:29 התקשר לבנימין נתניהו.

 הקונספציה אודות כוח הנוח'בה
 אימוני יחידת הנוח'בה לא הוגדרו כאיום אסטרטגי. בשב"כ ייחסו חשיבות גבוהה יותר להימצאות נשק מפר איזון אצל חמאס, כגון טילים מדויקים, כטב"מים איכותיים ויכולות קומנדו ימיות מתקדמות. כוח הנוח'בה לא הוגדר איום אסטרטגי, כי התפיסה הייתה שאין היתכנות לפשיטה המונית לישראל.
 בשירות האמינו שהמכשול נגד מנהרות בגבול רצועת עזה ימנע חדירה לישראל דרך מנהרות.
 השירות לא ביצע מעקב שיספק הערכה לאפשרות לפשיטה צבאית דרך הגדר.
 בשירות התייחסו בביטול לתוכנית הפשיטה "חומת יריחו" של חמאס, והתעלמו ממנה בדיוני הערכות מצב.

 מחסור במקורות מודיעין
 בשנת 2018 נהרג בעזה פעיל חמאס שגייס מחבלים להוצאת פיגועים באזור יהודה ושומרון. בעקבות כך הורה יחיא סינוואר להרוג כל מי שנחשד בשיתוף פעולה עם ישראל. סוכני שב"כ רבים נרצחו, ושב"כ נותר כמעט לגמרי ללא סוכני מודיעין אנושי בעזה.
 בעקבות חשיפת מבצע פירות טרופיים בח'אן יונס בשנת 2018 למד חמאס כיצד גורמי מודיעין בישראל מאזינים לו, ופיתח יכולת למנוע האזנות.

 תחקיר משטרת ישראל 

לקראת תום כהונתו של המפכ"ל קובי שבתאי ערכה משטרת ישראל תחקיר על מתקפת 7 באוקטובר. בדצמבר 2024 פרסם יהושע בריינר ב"הארץ" חלקים מהתחקיר.

בתחקיר נקבע כי המשטרה לא עודכנה על הסימנים המעידים למתקפה, וכי במהלך היום לא קיבלה מודיעין מצה"ל או מגורמי הביטחון האחרים על הלחימה.

אנשי משטרה הביעו ביקורת על כך שלא בוצעו תחקירים מעמיקים על התנהלות הארגון באותו היום, לרבות התנהלות המטה הארצי ב-7 באוקטובר, סוגיית גיבוש תמונת המצב, וההחלטות העצמאיות שקיבלו בימ"מ במנותק משאר המשטרה. כמו כן, לא נבחנו לעומקם אירועים שהתרחשו בדרום, בהם התנהלות כוחות המשטרה בקרב בארי, ההחלטה בנוגע להריסת תחנת המשטרה בקרב שדרות, ותחקיר בנוגע לאישור פסטיבל נובה ואופן פיזור האירוע. בנושא זה קיימת מחלוקת בין הצבא למשטרה.

חלק מהתחקיר עוסק בהדגשת הצלחותיה של המשטרה ב-7 באוקטובר, ובכלל זה גבורתם של השוטרים שהשתתפו בקרבות מול המחבלים. התחקיר משבח את המשטרה על ההחלטה שלא לשלוח יחידות ממחוזות אחרים לאזור הדרום, על אף הלחץ שהפעילו כמה מפקדי יחידות. בכירי המשטרה הסבירו כי החלטה זו הייתה בין הלקחים המרכזיים שהפיק הארגון ממבצע שומר החומות, אז העבירה המשטרה כוחות גדולים לירושלים, והשאירה אזורים אחרים במדינה בלא כוחות מספיקים.

בעקבות הביקורת, מפכ"ל המשטרה דני לוי הודיע כי יקים צוות מיוחד לתחקור התנהלות המשטרה בשבעה באוקטובר, שנה וחצי לאחר מתקפת חמאס. הצוות יורכב מבכירים לשעבר במשטרה, ובראשו צפוי לעמוד סגן המפכ"ל לשעבר דוד ביתן, שפיקד על המחוז הדרומי ופרש משירות לפני הטבח.

 דו"ח מבקר המדינה 
בדצמבר 2023 פורסם דו"ח מיוחד מטעם מבקר המדינה בנושא תלונות הציבור בשבועות הראשונים של מלחמת "חרבות ברזל". הדו"ח מצביע על שורה של כשלים מרכזיים באופן הטיפול בעורף האזרחי, בעיקר בימים הראשונים למלחמת "חרבות ברזל": חוסר התגייסות מיידית ומספקת של משרדי הממשלה ומוסדות השלטון לטיפול במפונים, חוסר זמינות של גופים ציבוריים ומוקדי שירות, וכן חוסר ודאות וקשיים במימוש זכויות, בין היתר בשל אוריינות דיגיטלית נמוכה. הפינוי נעשה בחיפזון וללא תוכנית סדורה, מה שהוביל לבעיות בקליטת המפונים במלונות, פיזור גאוגרפי והיעדר גורם ממשלתי מתכלל או "דובר אזרחי" שיספק מידע סדור. בתחום הביטחון האישי התגלו פערי מיגון במקלטים ובמוסדות חינוך, ליקויים בתחזוקת מקלטים ופערי הצטיידות בכיתות הכוננות. מערך בריאות הנפש הציבורי כשל בטיפול הראשוני במפונים, והיו קשיים בקבלת טיפול רפואי ותרופות. במערכת החינוך היו אתגרים בהקמת מסגרות למפונים ובחינוך המיוחד. בנוסף, נפגע השירות לציבור בשל היעדרות עובדים ואי-וודאות לגבי סיוע כלכלי, כולל קשיים בטיפול בפיצויים, דמי אבטלה ותגמולי מילואים.

דו"חות מאוחרים יותר של מבקר המדינה עסקו בהליכי השיקום של נפגעי שבעה באוקטובר.

תחקירים אזרחיים
מספר גופים אזרחיים הוקמו במטרה לתעד ולתחקר את אירועי שבעה באוקטובר, בדרך כלל לבקשת מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים ומשפחות שכולות.

ועדת החקירה האזרחית

ועדת החקירה האזרחית לאסון ה-7.10 היא ועדה שהוקמה ביולי 2024 על ידי ארגונים אזרחיים של נפגעי מלחמת חרבות ברזל בראשות גדעון גינת, לחקר התנהלות הממשלה וכוחות הביטחון בטבח שבעה באוקטובר ובאירועים קודמים שהיוו את התשתית למחדלים הביטחוניים.

הוועדה פועלת בדומה לוועדת חקירה ממלכתית, ומטרתה היא איסוף מידע והסקת מסקנות עד להקמת ועדת חקירה ממלכתית. מאחר שהיא לא הוקמה על ידי גוף רשמי, אין לה סמכויות הנתונות לוועדה ציבורית, דוגמת כפיית זימון לגביית עדות, ולא מובא בה מידע מסווג.

ב-26 בנובמבר 2024 פרסמה הוועדה דוח המסכם את ממצאיה, בדוח חברי הוועדה אחריות אישית על ראש הממשלה בנימין נתניהו וראשי מערכת הביטחון, ואחריות נקודתית על מספר גורמים נוספים, בהם ראשי הממשלה לשעבר יאיר לפיד ונפתלי בנט, ובני גנץ כרמטכ"ל לשעבר.

דו"ח תיעוד חיילות בחמ"לים קדמיים
ממוזער|חמ"ל התצפיתניות השרוף במוצב נחל עוז
בתחילת אוקטובר 2024 פורסם דו"ח תיעוד חיילות בחמ"לים קדמיים, שנכתב על ידי סביונה רוטלוי, אילת הראל ושיר דפנה־תקוע, לבקשת הורי תצפיתניות שנהרגו במוצב נחל עוז ובשבי חמאס. הדו"ח כולל עשרות עדויות של חיילות, שמעידות על עומק הכישלון ועל ההפקרה שלהן בידי המפקדים ובידי צה"ל וממשלת ישראל, וכן תיעוד סיפורי הגבורה והרעוּת מאותו יום.

קישורים חיצוניים


 כתבות על תחקירי 7 באוקטובר, באתר ynet

הערות שוליים

קטגוריה:ויקיפדיה: אקטואליה
קטגוריה:ישראל: ועדות חקירה
קטגוריה:טבח שבעה באוקטובר