מייקל בהה

מייקל ג'וזף בהה (באנגלית: Michael Joseph Behe; נולד ב-18 בינואר 1952) הוא ביוכימאי אמריקאי ותומך בעקרון הפסאודו-מדעי של תכנון תבוני.

בהה משמש כפרופסור לביוכימיה באוניברסיטת ליהי בבית לחם, פנסילבניה, וכעמית בכיר ב"מרכז למדע ותרבות" של מכון דיסקברי. הוא דוגל בתקפותו של הטיעון של "מורכבות בלתי ניתנת לצמצום", שטוען כי חלק מהמבנים הביוכימיים מורכבים מכדי להיות מוסברים על ידי מנגנונים אבולוציוניים ידועים ולכן הם כנראה תוצאה של תכנון תבוני. בהה העיד בכמה תיקי משפט הקשורים לתכנון תבוני, לרבות קיצמילר נגד בית הספר המחוזי של דובר, שם הובאו דעותיו בפסיקה לפיה תכנון תבוני אינו מדע והוא דתי במהותו.

הטענות של בהה לגבי המורכבות הבלתי ניתנת להפחתה של מבנים תאיים חיוניים נדחו על ידי הרוב המכריע של הקהילה המדעית, והמחלקה לביולוגיה באוניברסיטת ליהי, בה הוא מלמד, פרסמה הצהרה המתכחשת לדעותיו ולתכנון התבוני של בהה.

תכנון תבוני
הקופסה השחורה של דרווין
בשנת 1996 פרסם בהה את רעיונותיו על "מורכבות בלתי ניתנת לצמצום" בספרו "הקופסה השחורה של דרווין". בהה מסרב לספק זהות לזהות את טיבו של "מעצב אינטליגנטי". באשר לזהות המעצב הנבון, בהה טוען שאם בעומק היער, יתקלו בקבוצת פרחים המציינת בבירור את השם "LEHIGH", לא יהיה ספק שהדפוס הוא תוצאה של עיצוב תבוני. לקבוע מי המעצב, לעומת זאת, לא תהיה דרך קלה. מדענים אחרים רואים בכך מהלך שנועד למנוע אפשרות לבחון את הטענות הפוזיטביות של תנועת התכנון התבוני, ומתן אפשרות לו ולתנועה לייצר מרחק לכאורה בינם לבין מוטיבציה דתית לטיעונים שלהם.

הטיעון בספר "הקופסה השחורה של דרווין" נוגע למערכות בגופי יצורים חיים, שהם לכאורה בעל "מורכבות בלתי ניתנת לצמצום". אחד המנגנונים האלה הוא לפי בהה הוא מנגנון קרישת הדם. ב-1997, ראסל דוליטל, שעל עבודתו ביסס בהה חלק גדול מהדיון בנושא זה, כתב הפרכה להצהרות על "מורכבות בלתי ניתנת לצמצום", והתייחס במיוחד למגנון קרישת הדם. עשרות שנים קודם לכן דוליטל הציג תזה כיצד אף על פי שמערכת קרישת הדם בבעלי חוליות היא תהליך מורכב ביותר, היא יכולה להתפתח כתוצאה משלושה תהליכים ביולוגיים פשוטים יותר - הכפלת גנים, מוטציות נקודתיות ושליטה על גורמים הומולוגיים. הוא גם הציע כיצד ניתן להעריך את הנוכחות והתפקוד של מנגונינים אלה על ידי השוואתם באורגניזמים שונים, במיוחד בבעלי חיים שהתפצלו מוקדם יותר בעץ החיים וייתכן כי יש להם מערכות פשוטות יותר. בהה התעלם מכך ואף לקח את מחקרו כדי לנסות להדגים את הטענה ההפוכה, תוך שהוא טוען כי "לאף אחד אין מושג איך התפתחה מערכת קרישת הדם. דוליטל טוען לעומת זאת כי בעשורים האחרונים הצברו עוד ועוד ראיות על אבולוציה של מערכת קרישת הדם, ושהן תומכות בתזה שהוא הציג.

בשנת 2003, פרסמה המעבדה של דוליטל מאמר בכתב העת המדעי PNAS אשר מדגים שלדגים נפוחיתיים ( "אבו נפחא") חסרים לפחות שלושה מתוך 26 גורמי קרישת דם, אך עדיין יש לו מערכת קרישת דם פעילה. לפי דוליטל, הדבר מפריך טענה מרכזית בספרו של בהה, לפיה קרישת דם היא "מורכבת בלתי ניתנת לצמצום".

הגדרה רחבה לתאוריה מדעית
משפט קיצמילר נגד בית הספר המחוזי של דובר, עסק בהתנגדות הורים ללימוד תכנון תבוני בשיעורי מדעים בבתי-ספר ציבוריים בפנסילבניה, בטענה כי הדבר הוא ניסיון של ועדת החינוך של בית הספר להכניס תכנים בריאתניים לתוך שיעורי מדע, מטעמים של אוונגליסטים נוצרים, וזאת בניגוד לחוקה. בשנת 2005 בהה היה בין עדי ההגנה של ועדת החינוך בניסיון להציג את התכנון התבוני כתאוריה מדעית.

פרקליט התביעה, אריק רוטשילד (Eric Rothschild) הציג את הגדרת האקדמיה הלאומית למדעים לתאוריה מדעית. "תיאוריה: במדע, הסבר מבוסס היטב של היבט כלשהו של עולם הטבע שיכול לשלב עובדות, חוקים, מסקנות והשערות בדוקות." בחקירה הנגדית שלו בהה נאלץ להודות כי אין קהילה חיצונית של מדענים שתסכים כי התכנון התבוני הוא תאוריה מבוססת. בהה טען שיש לו הגדרה משלו, רחבה יותר לתאוריה מדעית וטען כי הגדרה זו היא מדויקת יותר לדרך בה תאוריות באמת משמשות מדענים. הוא אמר "לפי ההגדרה שלי, תיאוריה מדעית היא הסבר מוצע שמצביע על נתונים פיזיקליים והסקת מסקנות לוגיות." רוטשילד אמר כי ההגדרה של בהה ל"תאוריה" זהה כמעט לגמרי יותר לדרך שבה האקדמיה למדעים מגדירה את המונח "השערה" בהה הסכים לכך. רוטשילד טען גם כי ההגדרה של בהה ל"תאוריה" כה רחבה, עד כי היא עלולה להכיל אסטרולוגיה כתאוריה מדעית. בהה הסכים גם לכך.

שופט בית המשפט המחוזי במדינת פנסילבניה ג'ון ג'ונס קבע ש"רובן המכריע של הראיות במשפט הוכיחו שתכנון תבוני הוא השקפה דתית, לא יותר מאשר תיוג מחדש של בריאתנות ולא תאוריה מדעית" השופט התייחס לדברי בהה כעדות לניסיון להכניס כוח על טבעי ללימודי המדע.

הביולוג קן מילר טוען כי עמדתו של בהה היא חלק ממגמה של תנועת התכנון התבוני, לקעקע את ההגדרות הבסיסיות של מדע בצורה שתאפשר להם להפטר מ"הגבלה" של נטורליזם מתודי ולכלול בהגדרה זו כוחות על טבעיים. מילר טוען כי בעקרון, הסברים על טבעיים יכולים להיות נכונים, אבל הם לא מדע משום שאי אפשר לבדוק אותם.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:ביוכימאים אמריקאים
קטגוריה:תכנון תבוני