צבי הירש נורוק

הרב צבי הירש נורוק (לעיתים: נוראק; כ"ח בכסלו ה'תרי"א – ו' באדר א' ה'תרע"ג, 1850–1913) היה רבן של אייזפוטה ומיטאווה (ילגבה), בירת מחוז קורלנד.

 ביוגרפיה 
צבי הירש נורוק נולד בשנת תרי"א (1850) לרב אהרון נוראק, שו"ב ומתלמידי החכמים בראסיין שבליטא.משה מרקוביץ, לקורות עיר ראסיין ורבניה, ורשה תרע"ג, עמ' לא נקרא על שם הרב צבי הירש ברוידא מסלאנט. למד אצל אביו ונודע כ"עילוי". בהיותו כבן 13 נישא לצירה-דבורה בתו של הרב אליעזר ליפמן ליכטנשטיין, רבה של , והחל ללמוד בישיבת וולוז'ין. בתקופת המחלוקת בישיבה למד תקופה בסלוצק אצל הרב יוסף דוב סולובייצ'יק, לצד ידידו בן גילו ובנו של רבו הרב חיים סולובייצ'יק, והיה מתלמידיו המובהקים. לאחר מכן למד בטוקום ונסמך כלכלית על חותנו.

בשנת תרמ"ב החל הרב נורוק לשמש כרב באייזפוטה. בשנת תרנ"ט (1899), לאחר כ-17 שנה, החל לשמש כרבה של מיטאווה (ילגבה), בירת מחוז קורלנד.;  נחשב כאחד מחשובי רבני המדינה. נודע כמסור לבני קהילתו וכבעל לב רגיש. בקיץ תרס"ז (1907), כאשר הוכרח לעמוד לצד יהודים שנידונו למוות על פי חוקי המדינה, בשעת המתתם, חלה באורח קשה במשך כחודשיים. מסופר כי היה בעל זיכרון יוצא דופן, ידע בעל פה ספרי יסוד תורניים רבים עד יומו האחרון, ואף זכר היטב את כל מאורעות חייו.

החל משנת תרס"א (1901), בסיועו של בנו הרב ד"ר מרדכי, היה בעל רישיון רבנות ממשלתי ("רב מטעם").;  כמו כן היה בעל השפעה על השלטונות, שיכנע את שר החינוך המקומי לבטל הנחיה אשר חייבה תלמידים יהודים לכתוב בשבתות, וכן פעל בהצלחה בקרב חברי מועצת הממלכה בפלך לביטול חובה לשבות בימי ראשון. בשנת תרס"ד (1903), עשה הספדו על הרב יוסף זכריה שטרן, רבה של שאוולי, רושם כה רב, עד שראשי שאוולי ביקשו שהרב נורוק ישמש ברבנותם, אולם בני משפחתו מיאנו לעזוב את חבל מולדתם.

בנו הרב ד"ר מרדכי נורוק התבטא ביחס לדמותו:

הרב נורוק נפטר בשנת תרע"ג (1913) ונטמן בעירו. עם פטירתו הספידוהו כשמונה עשר רבנים. הותיר אחריו כתבי יד רבים בהלכה, עיון ואגדה.

 משפחתו 
בניו הם הרב ד"ר אהרן דובער נורוק, ששימש כרב בלייפאיה,הוציא לאור את פירוש המשנה של הרמב"ם על מסכת קידושין לראשונה עם תרגום עברי מוגה, ברלין תרס"ד. עוד עליו ראו אצל מרדכי גלזמן, לטביה ורבניה, ריגא תש"פ, עמ' 209 והרב ד"ר מרדכי נורוק, רב לטבי, מחנך ופעיל ציוני נודע, ששימש כרב במקומו של אביו במיטאווה."אביו, ר' צבי-הירש נורוק, רבה של מיטאו, שימש לו מופת של רב מובהק בקהילתו, נציג של היהדות לפני השלטונות ועוסק בצרכי-ציבור באמונה. בשיחותיו היה מפליג בשבחו ומדגיש תמיד כי הוא הולך בדרכיו" (זכר מרדכי, ירושלים תשכ"ו, עמ' 47) לימים שימש כח"כ ושר מטעם המפד"ל.

 לקריאה נוספת 
 הרב לוי אובצינסקי, תולדות ישיבת היהודים בקוראלנד, פיוטרקוב תרס"ח, עמ' 119–120
 הרב לוי אובצינסקי, הדרת צבי, פיוטרקוב תרע"ד, עמ' 11–18 (תולדות הרב נורוק מפי אחיינו)
 שם, עמ' 22–64 – הספדים רבים מפי רבנים ואישי ציבור עם פטירתובין המספידים הרבנים: יקותיאל זלמן הלוי לויטס, אברהם שמואל דוביצקי, אפרים סמונוב, יעקב פלקסר, יהודה ליב שאול גינזבורג, יעקב דעניזון, חיים וולפרט, מאיר ברלין-שחור ועוד.
 זאב אריה רבינר, צדקה וחסד, תל אביב תשל"א, עמ' פח
 משה צינוביץ, עץ חיים: תולדות ישיבת וולוז'ין, תל אביב תשל"ב, עמ' 421
 מרדכי גלזמן, לטביה ורבניה, ריגא תש"פ, עמ' 158

 הערות שוליים 

קטגוריה:רבנים לטבים
קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:ילידי 1850
קטגוריה:נפטרים ב-1913