מנחם נחום פרידמן (הראשון) משטפנשט

רבי מנחם נחום פרידמן משטפנשט (1823, ה'תקפ"ג – 28 בנובמבר 1868, י"ד בכסלו ה'תרכ"ט), מכונה גם "האדמו"ר הזקן משטפנשט", היה מייסד חסידות שטפנשט, ענף מחסידות רוז'ין.

 ביוגרפיה 
נולד בשנת תקפ"ג (1823 לערך), כבן שלישי להוריו: רבי ישראל פרידמן, מייסד חסידות רוז'ין ונינו של המגיד ממזריטש, ושרה בתו של רבי משה שהיה ראש ישיבה בברדיצ'ב ואחר כך היה רב בבוטושאן (בנו של רבי אליעזר, ראש ישיבה בפינסק). נקרא על שם סבו זקנו רבי מנחם נחום מצ'רנוביל. בא' בתמוז ה'תקצ"ו, בהיותו בן 13, נשא את פרל, בתו של רבי אליעזר קושנסקי שהיה נכדו של הרב גדליה רבינוביץ מליניץ, דמות חסידית מפורסמת. כשהיה בן 28 נפטר אביו. מכיוון שאת מקום האב תפס הבן השני, אברהם יעקב, הוא הוזמן לכהן באדמו"רות בעיירה שטפנשט שברומניה והקים בה חצר חסידית, וחסידים רבים, בעיקר המוני עם, נהרו אליו.

הוא לא הרבה באמירת דברי תורה, התפלל בזריזות ונמסר כי הרבה באמירות שהתאפיינו בחוש הומור. החסידים הסבירו זאת כדרך שלו להתמודד עם יראת השם עצומה שאפפה אותו, ובהגיוגרפיה החסידית המאוחרת אף נמסר כי אביו התבטא עליו: "אם היה בני מנחם נחום מאריך בתפילתו, ואלמלא לא הייתה לו מידת הצחוק, הייתה מתבטלת מציאותו מפחד השם".

כאביו נהג באורח-חיים רהבתני וכמו כן לא התפלל עם חסידיו אלא ביחידות בחדר צדדי הצמוד לבית המדרש, המכונה "דאווען שטיבל" (חדר תפילה). בביתו הקים קלויז, ובו חדר משובץ זהב וכסף וקירותיו מעוטרים ציורים שנקרא 'חדרו של משיח' ובו הניחו כתר זהב שנעשה בפיקוחו – מגולף ומורכב משלוש קומות. חדר זה נפתח בהוראתו לעיתים רחוקות ולחסידיו אמר כי כאשר יבוא הגואל הוא יגור בחדר זה. מעשה זה הוא ביטוי אופייני לתודעה המשיחית שאפיינה את בית רוז'ין.

כל שנותיו היה חלוש וחולני, לעיתים היה רתוק למיטתו במשך שבועות. החסידים מספרים כי בסוף שנת תרכ"ח כבר החל לרמוז על פטירתו. בחודש חשון תרכ"ט (1868), נסע לקבלת טיפול רפואי בעיר יאשי (רומניה). החסידים סיפרו כי במהלך נסיעתו זו אמר "יהודי צריך שיהיו לו שלושה דברים: יד, כיס ולב" (לאחר פטירתו החסידים פירשו שבכך כיוון ליום מותו העברי, י"ד כסלו). בתחילת חודש כסלו ביקש לכתוב צוואה ובי"ד כסלו מת. מותו תואר בפי החסידים כרומנטי: הוא קם ממיטתו, רחץ את פניו, סידר את זקנו ופאות ראשו, התיישב על המיטה והחל לנגן את ניגון "הדביקות" של אביו, אסף את רגליו אל המיטה ומת. הוא נקבר ביאשי ועל קברו הוקם אוהל.

 משפחתו 
בנו
 רבי אברהם מתתיהו פרידמן, ממלא מקום אביו בשטפנשט עד למותו לאחר 64 שנות הנהגה.

בנותיו
 בת שבע פרידמן – נישאה לקרוב משפחתה רבי אברהם יהושע השיל פרידמן, מייסד חסידות אדז'וד.
 גיטל פרידמן – בנישואיה השניים אשתו של דודה רבי אברהם יעקב פרידמן, ה"אדמו"ר הזקן" מסדיגורה.

 תורתו 
דברי תורתו נדפסו על ידי מכון 'תורת אמת - שטפנשט' בספר "אמונת אמת". כמו כן נמצא ברשות המכון ספר הזכרונות בכתב-יד "מילין סתימין", מזכרונותיו של המשב"ק משה אליעזר קלרפלד, בו הוא מתאר סיטואציות מחייו של רבו וכן מדברי תורתו. חלקים ממנו פורסמו על גבי עלונים שונים של חסידי רוז'ין.

 לקריאה נוספת 
ישראל שפיגל, על צדיקים ועל חסידים לבית רוז'ין (שני כרכים), ירושלים, תש"ע
ישראל יעקב, בית רוז'ין, בני-ברק: מישור, תשמ"ז
 חיים דב שטרן, נר ישראל, בני-ברק, תשל"ח-תשנ"ד

 הערות שוליים 

קטגוריה:אדמו"רי שטפנשט
קטגוריה:רומניה: אדמו"רים
קטגוריה:אנשי דת רומנים
קטגוריה:משפחת המגיד ממזריטש
קטגוריה:חסידות במרחב הרומני
קטגוריה:שושלת רוזין
קטגוריה:אדמו"רי בית רוז'ין
קטגוריה:ילידי 1823
קטגוריה:נפטרים ב-1868