שיר מלחים

שיר מלחים (באנגלית: Sea Shanty או Chanty, בתרגום ארכאי לעברית: מזמור יורדי ים, בתעתיק לעברית: שאנטי) הוא סוגה של מוזיקת פולק מסורתית אותה שרים בדרך כלל מלחים כשיר עבודה לצורך ליווי ריתמי על סיפון אוניות מסחר. המונח האנגלי "שאנטי" מתייחס לסגנון ספציפי של שיר עבודה המשתייך לרפרטואר ההיסטורי המדובר. אולם, בשימושים מודרניים יותר, היקף ההגדרה מתרחב ומתאר רפרטואר עשיר יותר כאשר הוא מיוחס בתור "שיר עבודה בזמני מלחמה".

שירה או זמרה התבצעה כדי ללוות מלאכת עבודה בידי אנשי אוניות בקרב קבוצות תרבותיות רבות בזמנים ובמקומות שונים. דוגמה פופולרית ומיוחסת לזמרה מייללת של ספנים נכתבה בספר התעמולה הסקוטי "The Complaynt of Scotland", שנכתב עוד בשנת 1549 במהלך מלחמת שמונה השנים נגד ממלכת אנגליה. זאת ועוד, התעתיק האנגלי "שאנטי" נגזר מהמילה הלטינית Cantare לצרפתית Chanter, והוטבע באמצע המאה ה-19 כסוג עבודה מסוים שהתפתח במיוחד על סיפון ספינות סוחר כמספר עשורים לפני מלחמת האזרחים האמריקנית. שירי מזמור נועדו לסנכרן ולהגביר את התועלת שבעבודה, בתקופה שבה היו קיימות אוניות מפרשים גדולות וצוותי עבודה קטנים שנתונים ללחצי לוחות זמנים צפופים ומתוחים. עד מהרה, שירת מזמורי ים הפכה לשגורה בפי ספנים ברחבי העולם לכל אורכה של התקופה בה שייטו בסירות שנועדו למשלוחי חבילות דואר וקליפרים.

למזמורי הים קדמו שירי מלחמה בריטים ושאר לאומים אחרים, כמו אלה אותם שרו במהלך העמסתה של כותנה בנמלי דרום ארצות הברית. הרפרטואר של שירי המלחים נע בין מוזיקת מינסטרל, מארשים פופולרים וכן מוזיקת פולק יבשתית, והוא אומץ בידי המלחים כדי להתאים לסוג העבודה שנועד כדי לתפעל אוניית מפרשים. מטלות שכאלה, שנזקקו למאמץ קבוצתי במשיכה או דחיפה, כללו בין היתר הרמת עוגן או פתיחת מפרשים.

הסוגה הספציפית של שירי מלחים כללה לרוב שירה לירית פשטנית ומאולתרת, תוך הארכתה או קיצורה בהתאם לסיטואציה הנדרשת. סימן ההיכר של שירי המלחים היה באמצעות קריאה ותגובה בין זמר סולו ושאר אנשי הצוות שעונים לו כמקהלה. הסולואיסט שמוביל את השיר זכה להערכה עקב השפה המפולפלת בה השתמש, פיקחותו בשימוש בליריקה ובקולו הרם ונישא. מזמורי הים בוצעו ללא כל עזרים מוזיקליים ורק בסביבת עבודה מאשר לצורכי בידור. שפת המזמורים הייתה באנגלית לרוב, אם כי הם תורגמו גם לשפות אירופאיות אחרות.

לקראת סוף המאה ה-19, המעבר לאוניית קיטור והשימוש במכונות למטלות שעל סיפון האונייה סימן את סופם ההדרגתי של שירי המלחים כאמצעי פונקציונלי להתמודדות עם העבודה היומיומית, שכן היא הפכה לפשוטה וקלה יותר. השימוש שלהם בתור שירי עבודה הפך לזניח במחצית הראשונה של המאה ה-20. המידע אודותם נשמר בידי ספנים וותיקים ואספני פולקלור, והקלטתם סיפקה משאבים שהיו נחוצים לתחייתם המחודשת של שירי המלחים כפעילות יבשתית לצורך בידורי. הקלטות מוזיקליות לצורכי פרסום, ספרות פופולרית ושאר אמצעי מדיה מאז שנות ה-20 של המאה ה-20 סיפקו השראה ועניין בשירי מלחים בקרב אלה שלא עסקו בספנות. ביצועים מודרניים של שירים אלו נעים מסגנון מסורתי של מוזיקת מלחמה לסוגים שונים של מוזיקה מודרנית.

אחת הנגזרות לשירת מלחים היא ויקינג מטאל של ימינו.

 אטימולוגיה 
מקור המילה "שאנטי" אינו ידוע, אם כי התפתחו מספר תיאוריות לגביה. אחת הנגזרות המוקדמות והעקביות ביותר היא מהמילה הצרפתית chanter, שמשמעותה "לשיר".

תופעת השימוש בשירים או במזמורי ים כדי ללוות עבודות בזמן השיוט בים הקדימה את השימוש עצמו במילה "שאנטי", וזאת לפי תיעוד היסטורי מאמצע המאה ה-19. אחד הפרסומים המוקדמים שעשה שימוש במונח לתיאורו של שיר כזה היה בספרו של ג'ורג אדוארד קלארק, Seven Years of a Sailor's Life משנת 1867. קלארק תיאר מסע בסירת קליפר מבומביי לניו יורק סיטי בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-19 בכותבו "העוגן הגיע לחרטום עם השאנטי של 'Oh, Riley, Oh' ו-'Carry me Long', ומשיכת החבל הביאה אותנו לכיוון המזח בברוקלין". הוא תיאר מסע נוסף מפרובינסטאון, מסצ'וסטס ב-1865, בכותבו:

בנוסף, קלארק התייחס אל הזמר הראשי בתור "איש השאנטי" ואל הסוורים שפורקים את המטען מהאונייה כ"אנשי השאנטי" וכ"חבורת השאנטי".

התייחסות זו לסוורים מזמרים כ"אנשי שאנטי" מקשרת את הז'אנר עוד להתייחסות מוקדמת יותר של "איש השאנטי" כמנהל חבורת העבודה והזמר הראשי בשיריהם. בסביבות סוף שנות ה-40 של המאה ה-19, העיתונאי צ'ארלס נורדולף בחן חבורת עבודה שעסקה במלאכה שנקראת "הברגת כותנה" במובייל ביי שבמפרץ מקסיקו. מלאכה זו אופיינה על ידו בתור אחד מסוגי העבודה הקשים ביותר כאשר נעשה שימוש במברג ראשי ענק כדי לדחוס בחוזקה ערימות כותנה במגבה מכני לתוך דופני אוניות. חבורות עבודה כללו ארבעה אנשי צוות, שתיזמנו את עבודתם בעזרת שירים הקרואים "שאנטי".

 ראו גם 

 ולרמן

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:פולק
קטגוריה:ימאות