עינב צנגאוקר

עינב צנגאוקר (נולדה ב-3 בדצמבר 1978) היא ישראלית, חברה במטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים ותנועת "כולנו חטופים". מאז חטיפת בנה, מתן צנגאוקר, על ידי חמאס לרצועת עזה בטבח שבעה באוקטובר ועד החזרתו ב-13 באוקטובר 2025 פעלה לקידום המודעות לסוגיית החטופים והנעדרים ולהשבתם לישראל.

ביוגרפיה
עינב צנגאוקר נולדה ב-1978. היא תושבת אופקים, שעבדה כרכזת השכלה גבוהה במנהלת החינוך בעיריית אופקים. היא אם לשלושה ילדים, ומאז שהתגרשה בשנות ה-2000 תפקדה כאם חד-הורית.

 פעילותה למען שחרור החטופים 
ממוזער|הפוסטר של מתן צנגאוקר בעצרת מחאה של משפחות החטופים מול שער בגין
בטבח שבעה באוקטובר, 7 באוקטובר 2023, בנה מתן צנגאוקר נחטף על ידי חמאס לרצועת עזה, יחד עם בת זוגו אילנה גריצבסקי. מיד לאחר מכן החלה צנגאוקר לפעול במסגרת מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים במטרה לקדם את החזרתם לישראל. בנובמבר נחתם הסכם ישראל–חמאס הראשון במלחמת חרבות ברזל, ובמסגרתו שוחררה אילנה גריצבסקי מהשבי.

בנובמבר 2023 נפגשה צנגאוקר עם שר החוץ ישראל כ"ץ. במקביל, השתתפה מספר פעמים בעצרות ובקריאות להשבת החטופים שנערכו בכיכר החטופים והנעדרים בתל אביב. בינואר 2024 נפגשה יחד עם משפחות נוספות שקרוביהם נחטפו לרצועה, עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. בסיום הפגישה אמרה: "יצאתי פחות פסימית ממה שנכנסתי, אבל לא היו תקוות גדולות. אני רוצה להאמין שראש הממשלה באמת מתכוון לכך שישראל הניחה מתווה בידי קטר ולא משלה".

צנגאוקר התבטאה בחריפות פעמים רבות כלפי נתניהו. בפברואר החלה לשתף פעולה עם פעילי המחאה נגד הרפורמה המשפטית. בהמשך התייחסה לבחירתה ואמרה: "אני אשת ימין כל חיי. תמיד הצבעתי לראש הממשלה בנימין נתניהו, כולל בבחירות האחרונות. אבל האנשים הכמעט יחידים שמזדהים איתי, שמגישים לי עזרה אמיתית, הם אנשי הארגונים האלה. [...] הם לא מנצלים את העובדה שמתן חטוף כדי לקדם את האג'נדה שלהם. הם אלו שנותנים לי עכשיו כתף, שמכילים אותי, שאומרים לי: "עינב, כל מה שאת צריכה"."

היא הפגינה באופן קבוע מול שער בגין בקריה בתל אביב, יחד עם בנותיה נטלי ושני ועם בת זוגו של מתן, שורדת השבי אילנה גריצבסקי, וחברתם הטובה של השניים, ג'ינה קריסטל. לצידן פעל גם מערך מתנדבים שסייע באיתור טרמפים, ארגון ציוד סנפלינג לפעולות מחאה ועוד. בהפגנה מול הקריה בתחילת פברואר הותקפה פיזית על ידי עוברי אורח. לאחר כמה ימים נפגעו היא וקרובי משפחה אחרים של מתן צנגאוקר ממכת"זית שהפעילה משטרת ישראל. בהפגנה מול הקריה במרץ ביקשה לשוחח עם השר אבי דיכטר, שסירב. באפריל קראה פעם נוספת להפסיק את המלחמה ולהחזיר את החטופים, ואמרה כי מכונת רעל מופעלת כנגד משפחות החטופים: "כל השופרות שלו [של נתניהו] מדברים עלינו, משפחות החטופים, במילים מבזות, מזלזלות ולא מכבדות אישי ציבור." בתה, נטלי צנגאוקר, הותקפה בכמה מקרים במהלך אירועי המחאה על ידי שוטרים.

ב-13 במאי, יום הזיכרון, שוחחה עם שר האוצר בצלאל סמוטריץ' שהגיע כנציג הממשלה לבית העלמין באופקים ואמרה לו שחובתו כאדם יהודי להציל את מי שחי. ב-22 במאי האשימה את הממשלה החרבת המרקם החברתי, אמרה שהעם מאוחד סביב הרצון בעסקת חטופים, וקראה לפרק את הממשלה בגלל אי-החזרתם.

ב-7 בדצמבר פרסם חמאס סרטון של בנה החטוף מתן ובו קרא לממשלת ישראל ולציבור בישראל לפעול לשחרורו.

250px|ממוזער|שמאל|עינב צנגאוקר נואמת בוועידת תל אביב - עתיד ישראל, באוניברסיטת תל אביב, מאי 2025
ממוזער|המסוק אשר הטיס את מתן ועינב צנגאוקר מבסיס הקליטה ברעים לבית החולים איכילוב, חולף מעל כיכר החטופים ביום חזרתו של מתן מהשבי.
צנגאוקר הופיעה פעמים רבות בוועדות הכנסת בניסיון לקדם את סוגיית שחרור החטופים והחזרתם לישראל וכדי להעלות את המודעות למצוקת המשפחות. במהלך דיון בנושא קנסות ותווי חנייה התפרצה צנגאוקר וטענה שחברי הכנסת והשרים אינם מקדמים מספיק את שחרור החטופים, אלא עוסקים בזוטות. בנובמבר הוצאה מדיון בוועדת הכלכלה בעקבות עימות עם חברי כנסת, אשר במהלכו אחזה בבקבוק, ולטענת גורמים בכנסת התכוונה לזרוק אותו על בן שיחה. במקרה אחר הוצאה מהכנסת, לאחר שקטעה דיון בהצעת החוק לקיצוץ דמי החבר בלשכת עורכי הדין והאשימה בכך שאין אסטרטגיה ואין תוכנית ליום שאחרי ושחיילים מתים לחינם. החל מ-1 בינואר 2025 נמנעה כניסתה למשכן הכנסת באופן זמני בנימוק: "על אף הבטחותיה החוזרות והנשנות, צנגאוקר המשיכה להפר באופן חמור את הסדר במשכן". צנגאוקר ענתה כי "חברי הקואליציה מנסים להשתיק משפחות חטופים" והטיחה בח"כים: "חטופים מעונים ונאנסים - ואתם סוחרים בג'ובים". ב-7 בינואר, לאחר שיחה עם יושב ראש הכנסת אמיר אוחנה, התאפשר לה לשוב ולהשתתף בדיונים, בכפוף לשמירה על כללי המשכן.

בפברואר, בעת ביקורו של ראש הממשלה בנימין נתניהו בוושינגטון אצל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, הגיעה צנגאוקר לוושינגטון יחד עם משפחות חטופים נוספות, על מנת לקרוא לעסקה עם חמאס במסגרתה יחזיר ארגון הטרור חטופים, מהלך שהובל באותה העת על ידי טראמפ, יחד עם שליחו למזרח התיכון סטיב ויטקוף.

ביולי פרסמה ברשתות החברתיות כי נפגשה עם בני הזוג נתניהו, ובפגישה הבטיח לה ראש הממשלה להחזיר את בנה מתן.

ב-15 בפברואר, במהלך טקס שקיים חמאס עת שחרר מהשבי במסגרת ההסכם השני במלחמה את החטופים סשה טרופנוב, יאיר הורן ושגיא דקל-חן, הציב ארגון הטרור תמונה של צאוגנקר יחד עם בנה מתן כתפאורה על בימת הטקס, שהתקיים בנקודת השחרור, ולצידם שעון חול הרומז כי הזמן להציל את מתן אוזל. צנגאוקר התייחסה למעשה ואמרה שקיבלה אות חיים ממתן.

בנה מתן שוחרר בחיים מהשבי ב-13 באוקטובר 2025, במסגרת עסקת שחרור החטופים השלישית. צנגאוקר הודתה לציבור על תמיכתו ולחיילי צה"ל והדגישה את אחריות הממשלה ואת הדרישה שהממשלה וראש הממשלה נתניהו ישאו באחריות. לאחר חזרת מתן מהשבי המשיכה צנגאוקר במאבק להחזרת גופות החטופים שנותרו ברצועת עזה. לאחר השבתו של בנה מתן גברה ההסתה נגדה ברשתות החברתיות. בתגובה כתבה צנגאוקר: "לא אשתוק.. לא אקבל את האלימות הזו ולא אירתע ממסע ההכפשות המאורגן. העם לא טיפש ורואה שזה קמפיין פוליטי מתוזמן וממומן שנועד להרתיע אותי מהמשך המאבק על החטופים החללים ואת כל משפחות 7 באוקטובר מהדרישה לחקר האמת למחדל על ידי ועדת חקירה ממלכתית.. הם רוצים לשכתב את ההיסטוריה ומנסים להלך אימים על משפחות שורדי שבי."

בנובמבר 2025 צנגאוקר הגישה תביעה בסך 400 אלף שקלים נגד עליזה אילוז על הפצת טענות שקריות ופוגעניות.

 הוקרה 
 במאי 2024 הדליקה צנגאוקר את "משואת התקווה" בטקס כיבוי משואות והדלקת תקווה באמפי שוני.
 קרן קיימת לישראל השיקה את "דרך הגיבורות" בפארק אופקים, שבה מוצגים סיפוריהן של "הנשים הגיבורות במלחמה", שעימהן נמנית צנגאוקר.עינב צנגאוקר ב"דרך הגיבורות", באתר קרן קיימת לישראל
 קיבלה מהקרן החדשה לישראל את פרס "אמת לכוח" לשנת 2024, כהוקרה על פעילותה למען החטופות והחטופים.
 בדצמבר 2024 דורגה ברשימת מאה הנשים המשפיעות של ה-BBC לשנת 2024.
 על אודותיה של צנגאוקר נכתבו ופורסמו כמה שירים. בספטמבר 2024 פורסם שירו של המשורר אהרן שבתאי "במקום משה", שעוסק בדמותה של צנגאוקר, במדור הספרות של העיתון "ידיעות אחרונות". בדצמבר 2024 פורסם שירו של הסופר אריה קרישק "אמא של חטוף" באתר News1 מחלקה ראשונה. השיר מוקדש לצנגאוקר ולזעקתן של אימהות החטופים. במרץ 2025 פורסם שירו של המשורר מיכאל קגזנוב "לעינב צנגאוקר" בכתב העת לספרות "המוסך", העוסק גם בבנה של צנגאוקר, מתן.
 באוקטובר 2025 החליטה אוניברסיטת תל אביב להעניק לה תואר דוקטור לשם כבוד. בנימוקים ציינה האוניברסיטה, כי התואר מוענק לצנגאוקר על המאבק חסר הפשרות, האמיץ ומעורר ההשראה שניהלה במשך כשנתיים, יחד עם מטה משפחות החטופים והציבור הרחב למען חזרתם לישראל של כלל החטופים. בנוסף ציינו באוניברסיטה, כי צנגאוקר מהווה סמל לסולידריות חברתית, לקדושת החיים, לאחדות ולהורות.

קישורים חיצוניים

 ראיון עם עינב צנגאוקר, אינטימי, באתר מאקו, 10 באוקטובר 2024





 הערות שוליים 

קטגוריה:אופקים: אישים
קטגוריה:זוכות פרס 100 נשים (BBC)
קטגוריה:בני משפחות של החטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1978