רשת הסייסמוגרפים התקניים העולמית

רשת הסייסמוגרפים התקניים העולמית (באנגלית: World-Wide Standardized Seismograph Network) במקור: הרשת העולמית של התחנות הסייסמוגרפיות (WWNSS)Storchak, D. A.; Di Giacomo, D.; Engdahl, E. R.; Harris, J.; Bondár, I.; Lee, W.H.K.; Bormann, P.; Villaseñor, A. (February 2015), "The ISC-GEM Global Instrumental Earthquake Catalogue (1900–2009): Introduction", Physics of the Earth and Planetary Interiors, 239: (from now on: Storchak et al.) p.51 – הייתה רשת עולמית של כ-120 תחנות סייסמוגרפיות שנבנו בשנות ה-60 ויצרו אוסף חסר תקדים של נתונים סייסמיים באיכות גבוההOliver, J.; Murphy, L. (11 October 1971), "WWNSS: Seismology's Global Network of Observing Stations", Science, 174 (4006): (from now on: Oliver & Murphy) p.254. נתונים אלה אפשרו להפוך את הסייסמולוגיה למדע כמותי, הבהירו את מנגנוני המוקד של רעידות אדמה ואת מבנה קרום כדור הארץAmmon, Charles J.; Lay, Thorne; Simpson, David W. (November–December 2010), "Great Earthquakes and Global Seismic Network". Seismological Research Letters, 81: (from now on Ammon et al.) p.965, ותרמו לפיתוח תאוריית טקטוניקת הלוחותRichards, Paul G.; Zavales, John (1996), "Seismological Methods for Monitoring a CTBT: The Technical Issues Arising in Early Negotiations", in Husebye, Eystein S.; Dainty, Anton M. (eds.), Monitoring a Comprehensive Test Ban Treaty, NATO ASI Series, vol. 303, (from now on: Richards & Zavales) p.67. לזכות הרשת מיוחסת ההתחדשות במחקר הסייסמולוגיIncorporated Research Institutions for Seismology (December 1984), "Appendix 1A", Science Plan for A New Global Seismographic Network, (from now on: Iris) p.9.

הרשת הזו גם ייצרה תשתית לרשת גלובלית, לרבות נוהלי חילופי נתונים ויצירת יכולות טכניות, הדרושות כדי לתמוך בהקמת הרשתות המתקדמות יותר, הפועלות כיוםPeterson, Jon; Hutt, Charles R. (2014), "World-Wide Standardized Seismograph Network: A Data Users Guide", U.S. Geological (from Survey, Open-File Report (from noe on: Peterson & Hut), p.1, והיה המודל לכל רשת סייסמית עולמית מאז ועד היוםAgnew, Duncan (2002). "1 - History of Seismology". International Handbook of Earthquake & Engineering Seismology, Part A - International Handbook of Earthquake & Engineering Seismology : (from now on: Agnew), p.10.

 מאפייני הרשת 
מאפיין עיקרי של הרשת היה שלכל תחנה היה ציוד זהה, ומכויל באופן אחיד. אלה כללו: שלושה סייסמוגרפים בעלי זמן מחזור קצר (~1 שנייה) בעלי 3 רכיבי התנועה; שלושה סייסמוגרפים בעלי זמן מחזור ארוך (~15 שניות)Peterson & Hut, p. 9, ושעון רדיו מדויק, מסונכרן ומבוקר גבישLee, William H. K. (2002). "17 - Challenges in Observational Seismology". International Handbook of Earthquake & Engineering Seismology, Part A. International Handbook of Earthquake & Engineering Seismology, p. 271. הסיסמוגרמות הופקו על מכשירי תוף צילום, פותחו במקום, ולאחר מכן נשלחו למרכז נתונים להעתקה על סרט 70 מ"מ ו-35 מ"מPeterson & Hut, p. 3. הרשת גם הציגה מערכת הפצת נתונים שהפכה את אלה לזמינים לכל אחד בעלות נומינלית וסיפקה את הבסיס למחקר רבBarth, Kai-Henrik (October 2003), "The Politics of Seismology: Nuclear Testing, Arms Control, and the Transformation of a Discipline", Social Studies of Science, 33: (from now on: Barth), p. 760.

 הרקע והסיבות להקמת הרשת 
הרשת צמחה מחשש פוליטי. בשנות ה-50, החששות מנשורת רדיואקטיבית מניסויים מעל פני הקרקע של נשק גרעיני, הניעו את הנהגת שְלוש המדינות הגרעיניות המובילות (ארצות הברית, ברית המועצות ובריטניה) לאסור ניסויים נוספים בנשק גרעיניRichards & Zavales, 53. עם זאת, עדיין היו סוגים של ניסויים גרעיניים שבהם לא הייתה יכולת לזהות הפרות כלשהן. מדובר היה בניסויים תת-קרקעיים קטנים יותר, שהסיסמולוגיה לא הייתה מפותחת מספיק כדי לזהות אותםBarth, pp. 743, 750Richards & Zavales, pp. 53, 55. לפיכך, הנשיא אייזנהאואר כינס את "פאנל ברקנר", כדי להמליץ על דרכים לשיפור יכולות הגילוי הסייסמי של ארצות הברית. דו"ח ברקנר, שהוצא ב-1959, היה הבסיס לתוכנית מחקר ופיתוח מקיפה המכונה Project Vela Uniform, אשר מומנה על ידי סוכנות ההגנה המתקדמת של משרד ההגנה של ארצות הברית (DARPA). בזכות פרויקט זה, שופרה מאד היכולת לזהות ניסויים גרעיניים כמעט בכל מגניטודהBarth, p. 744.

 הקמת הרשת 
DARPA מימנה אז את סקר החוף והגיאודטי של ארצות הברית (C&GS) כדי ליישם את אחת מהמלצות דו"ח ברקנר, לתכנן ולבנות את מה שהפכה להיות רשת הסייסמוגרפים התקניים העולמית - WWSSSN. התחנה הראשונה הותקנה במעבדה הסיסמולוגית של C&GS אלבוקרקי, ניו מקסיקו (ASL), באוקטובר 1961Peterson & Hutt, pp1-2. 89 תחנות נוספות הותקנו עד סוף 1963, והרשת הושלמה למעשה עד סוף 1967 עם 117 תחנות, כאשר בסופו של דבר הותקנו 121 תחנותPeterson & Hutt, pp. IV, 2. אלה היו ברובם מחוץ לארצות הבריתRichards & Zavales, p. 67, אבל לא בקנדה (הייתה להם מערכת משלהם), ולא במדינות הגוש הסובייטי, סין או צרפת, או מדינות דוברות צרפתיתPeterson & Hutt, p. 2. בשנת 1973, הועברו הרשת, המעבדה והתחנה באלבוקרקי, למכון הגאולוגי של ארצות הברית (USGS)Peterson & Hutt, pp. 2-3. הפצת הנתונים מתבצעת בחסות המרכז הסייסמולוגי הבינלאומי.

 תחנות הרשת בישראל 
עקב קרבתה היחסית של ישראל למדינות הגוש הסובייטי, הותקנו בישראל שתי תחנות: האחת בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים, והשנייה נבנתה בתוך מנהרה שנכרתה בתוך סלע היסוד של הר עמרם שליד באר אורה. הכרייה והתקנת התחנה בוצעו על ידי מכון וויצמן מכספי תרומה, והמקום נקרא עד היום "המצפה הגיאופיסי ע"ש אדולפו בלוך". המצפה נפתח בשנת 1969, לאחר שהותקנו בו כל מכשירי המכון הגאולוגי של ארצות הברית. רישומי הסייסמוגרמות הועברו לאנליסטים למדידות של זמני הגעה של הגלים הסיסמיים השונים, ומשרעות לחישוב מגניטודות (גודל רעידות האדמה או הפיצוצים הגרעיניים). צילומים של סייסמוגרמות אלה הועברו למדיית "מיקרופיש" בארצות הברית.

המקום מתוחזק כיום, כתחנה סייסמוגרפית, על ידי האגף לסיסמולוגיה של המכון הגיאולוגי לישראל. התחנה בירושלים נסגרה בשנות התשעים.

 הרשת כיום 
בסוף שנות ה-70 נוספו מקליטים דיגיטליים ל-13 מתחנות הרשת. תחנות אלו פעלו כחלק מהרשת הסייסמוגרפית הדיגיטלית העולמית (GSDN)Iris, p. 11. היורשת של הרשת היא ה-Global Seismographic Network (GSN), המופעלת על ידי המוסדות למחקר Incorporated for Seismology, כיום EarthScope Consortium.

מערכת דומה, ה־Unified System of Seismic Stations (ESSN - תעתוק מרוסית), נבנתה בברית המועצות עם 168 תחנות, באמצעות סייסמוגרפים מסוג קירנוסStorchak et al. pp. 50, 52.

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:סייסמולוגיה
קטגוריה:רעידות אדמה