יצחק בר ששון

רבי יצחק בר ששון היה פוסק הלכה ודיין בתקופת הראשונים, במאה ה-12. כיהן כדיין בבית דינו של הרמב"ם בפוסטאט שבמצרים.
 קורותיו 
פעל במצרים בבית דינו של הרמב"ם שהיה אב בית הדין. רבי יצחק בר ששון היה הדיין השני, לצד רבי שמואל בן סעדיה (הדיין השלישי), ורבי מנשה בר יוסף (דיין רביעי). בית הדין תיקן תקנות לכל ארץ מצרים. למשל, בשנת ד'תתקמ"ז (1186) תיקן שכל ענייני הנישואין והגירושין ייעשו על פי רבני המקום שבקיאים בדינים אלו.ראו שו"ת הרמב"ם סימן שמח; ובמהד' מכון ירושלים סימן רל.  כמו כן, בית הדין חיזק את הנשים לטבול במקווה לאחר ימי הנידה, כהלכה.ראו שו"ת הרמב"ם מהד' ירושלים ספר נשים סי' קסז. בית הדין עסק גם ביחס לקראים.ראו שו"ת הרמב"ם מהד' ירושלים ספר נשים סימן רלד. השתמרו מעל עשרה פסקי דין מהרמב"ם שרבי יצחק בר ששון מצטרף לדעתו. יש הסבורים כי רבי שמואל בן עלי חיבר את השיר 'בלבו תבונות' לשבחו של רבי יצחק בר ששון.ראו: יהודה רצהבי, שלשה עשר שקיעי שיר, בתוך: סיני קא.

בשנת תתקנ"ו (1196) החרים את רב שר שלום נגיד מצרים וראש ישיבת גאון יעקב בפוסטאט.ראו: נפתלי הכהן, אוצר הגדולים ח, פז.

בנו רבי מנחם שימש כנגיד יהודי מצרים לאחר פטירת הרמב"ם, עקב גילו הצעיר של רבי אברהם בן הרמב"ם.

 הערכתו לרמב"ם 
רבי יצחק בר ששון התבטא על הרמב"ם ראו שו"ת הרמב"ם מהד' ירושלים, ספר נשים סימן קצט. וכן ראו שו"ת הרמב"ם מהד' ירושלים, ספר קדושה סימן שכה. וייתכן שהיה תלמידו.

לקריאה נוספת
 מרדכי עקיבא פרידמן, "שאלות ותשובות לר' יצחק בן ששון ולבנו ר' מנחם", בתוך: נחם אילן, חגי בן-שמאי ומרים פרנקל (עורכים), שמעו כי נגידים אדבר: עיונים בתופעת המנהיגות בקהילות ישראל בימי הביניים, ספר יובל לכבוד פרופ' מנחם בן-ששון, ירושלים 2023, עמ' 363–437

 הערות שוליים 

קטגוריה:ראשוני מצרים
קטגוריה:יהודי מצרים במאה ה-12