עבירות מין בצה"ל

בצה"ל מתקיימות עבירות מין, מהטרדה מינית ועד אונס. בחלק מהמקרים נובעות העבירות מיחסי מרות המתקיימים בצבא.

 שכיחות 
בשנת 2020 התקבלו 1,542 תלונות על עבירות מין בצה"ל. מתוך תלונות אלה, 535 היו על הטרדות מילוליות, 391 על מעשים מגונים, 319 על הטרדות פיזיות ו-26 על עבירות אונס או ניסיון לאונס. בנוסף, היו גם 92 תלונות על מקרים של הצצה, צילום לא מורשה והפצה, ו-28 תלונות על יחסי מרות אסורים.

 היסטוריה 
בשנת 1979 פורסמה פקודת מטכ"ל בנושא איסור פגיעה על רקע מיני. הפקודה עודכנה במשך השנים.

בשנת 2005 ערך מבקר המדינה ביקורת מפורטת על אופן הטיפולו של צה"ל במקרים של הטרדות מיניות בצבא. בדוח נמצא שפקודת המטכ"ל בנושא אינן מספיק ברורות, ובשל כך הטיפול במקרים רבים ארך זמן רב מדי וגרם לכך שהיו ליקויים בעבודת קציני השיפוט. לפי נתוני יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר בשנת 2004 התקבלו 358 דיווחים על פגיעה מינית. 91% מהמקרים המדווחים התרחשו במסגרת הצבאית בשטחי צה"ל, כאשר כמחצית מהפוגעים היו בשירות חובה, 30% היו מפקדים, ו־20% היו אנשי מילואים, אזרחים עובדי צה"ל ואזרחים. כרבע מהנפגעות סירבו לכל הליך משפטי. 4% מהתלונות היו על תקיפות מיניות נגד חיילים גברים שבוצעו על ידי גברים אחרים.

בשנת 2012 צה"ל הקים את מרכז ההתמודדות והתמיכה (אשר מכונה בקיצור "מהו"ת") שנועד לסייע לחיילות וחיילים שעברו פגיעה מינית או בעיות דומות. מספרים המקרים שדווחו למרכז ההתמודדות והתמיכה גדל באופן משמעותי מ-561 מקרים בשנת 2013, ל-1,104 מקרים בשנת 2018, ו־1,100 מקרים בשנת 2019. סקר אקדמי שנערך באותה התקופה על 1,112 חיילות בשירות הסדיר מצא ש־81% מהן דיווחו על כך שחוו הטרדה מינית כלשהי, בעוד ש-26% דיווחו על מקרים של שוחד מיני, 19% על מקרים של חשיפה מגונה ו־8% דיווחו על מקרים של מעשים מיניים בכפייה.

בשנת 2022 ערך מבקר המדינה בדיקה ביחס לרווחתם של חיילים המשרתים במשטרה, במג"ב ובשב"ס. בבדיקה נמצא ש־25% ממשרתות החובה דיווחו על כך שחוו פגיעה מינית אחת או יותר במהלך שירותן, בעוד שבשב"ס כ-38% ממשרתות החובה דיווחו שהן שחוו פגיעה מינית אחת או יותר במהלך שירותן. 70% מהפגיעות בוצעו על־ידי איש קבע או מפקד. בנוסף, 70% מאלו שהגישו תלונות על פגיעות מיניות דיווחו שהתלונות טופלו באופן בלתי מספק או שלא טופלו כלל.

 פקודת מטכ"ל 
בשנת 1979 פורסמה פקודת מטכ"ל בנושא איסור פגיעה על רקע מיני. הפקודה עודכנה במשך השנים. בפקודה נרשם שחיילים וחיילות שהוטרדו מינית יכולים לבקש סיוע ממפקדים, גורמי ת"ש, עובדות סוציאליות פיקודיות, רופאים, בקו התמיכה הפתוח של צה"ל, או מיועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר. בנוסף לכך קבעה פקודת המטכ"ל שחייבים לטפל בפניות הללו באופן מיידי, תוך שמירה על סודיות, ומתן ייעוץ ותמיכה לאותם החיילים והחיילות. כמו כן, קיימת חובת דיווח על כל המקרים של הטרדות מיניות, תוך שמירה על סודיות ועל העדפות המתלונן בהליכים המשפטיים.

 תגובת הצבא והתמודדות 
צה"ל יזם לאורך השנים מספר צעדים לשיפור ההתמודדות עם הטרדות מיניות, כולל הקמת מרכז מהו"ת (מרכז התמודדות ותמיכה) בשנת 2012 המעניק מענה רגשי ופיזי לחיילים שחוו פגיעות מיניות, וכמו כן הוגברו המאמצים להעלאת המודעות וההסברה בקרב החיילים והמפקדים לגבי זכויותיהם ואופן הטיפול בתלונות. כמו כן, צה"ל עורך הדרכות תקופתיות למפקדים ולחיילים בנושא.

בדיונים שנערכו בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, הדגישו חברי הכנסת את החשיבות במיגור התופעה והכנסת תוכני מניעת הטרדות מיניות למערכי השיעור עם גיוס החיילים. הוועדה ציינה כשלים מתמשכים בטיפול צה"ל בנושא, כשהמטרידים חוזרים למקום עבודתם אף על פי שטרם הסתיימו ההליכים המשפטיים בעניינם, וקראה להבטיח סביבה בטוחה לחיילות וחיילים.

בנוסף, צה"ל מחייב את כל החיילים והמפקדים להשתתף בהדרכות תקופתיות בנושא מניעת הטרדות מיניות. ההדרכות כוללות לומדות אינטראקטיביות עם סרטונים ואיורים שמטרתן להעלות את המודעות ולחנך את המשרתים על זכויותיהם ועל האופן שבו יש לפעול במקרי הטרדה.

צה"ל מבצע גם סקרים למדידת אפקטיביות התהליכים ולשיפור מתמיד של ההתמודדות עם הטרדות מיניות. כמו כן, דובר צה"ל ציין כי ישנה חשיבות רבה לשמירה על אקלים יחידתי מכבד ובטוח לכל המשרתים, והצהיר על מחויבות הצבא להמשיך להילחם בתופעה באפס סובלנות.

 תקריות בולטות 

 תא"ל אופק בוכריס, שקיים יחסי מין עם חיילת ששירתה תחת פיקודו בתקופת שירותו כמפקד חטיבת גולני, הורשע בהתנהגות שאינה הולמת ובבעילה אסורה בהסכמה ונידון לתשעה חודשי מאסר על תנאי ולהורדה בדרגה אחת, לדרגת אלוף-משנה
 סגן-אלוף דן שרוני הורשע ב-67 עבירות, כולל מעשים מגונים וחדירה לפרטיות, לאחר שצילם בסתר עשרות חיילות ואזרחיות במצבים אינטימיים. הוא שמר את הצילומים בתיקיות מסודרות על כונן נייד, ונתפס לאחר חקירת המשטרה הצבאית. החקירה העלתה כי שרוני פעל באופן מחושב ושמר את התמונות והסרטונים במשך שנים. הוא טען כי התקין את המצלמות כדי לגלות גניבות או שימוש בסמים, אך טענות אלו נדחו על ידי בית הדין הצבאי.
 סא"ל ביחידה 8200 הודח מתפקידו בעקבות תלונה על הטרדה מינית של איש קבע צעיר ממנו. התלונה נבדקה ברמת היחידה בלבד ולא הועברה לחקירה פלילית במצ"ח.
 לירן חג'בי, מפקד גדוד "צבר" לשעבר, הורשע בהתנהגות בלתי הולמת כלפי פקודתו מאי פאטל. חג'בי הודה במעשים במסגרת הסדר טיעון, הודח מהצבא, הורד בדרגה וחויב לפצות את פאטל ב-140 אלף שקלים.
 באוקטובר 2019, לקראת פרסום תחקיר באולפן שישי שחשף שורה של טענות על הטרדות מיניות של תא"ל שי אלבז כלפי חיילות בשייטת 13, הוא נאלץ לפרוש לאלתר משירותו בצה"ל. בשל משך הזמן שחלף מאז המעשים שבוצעו, לכאורה, כעשור קודם לכן, ונוכח העובדה כי לא נתקבלה תלונה רשמית נגדו, צה"ל לא בדק את הטענות.
 בשנת 1996 פקידה ששירתה תחת תא"ל ניר גלילי, מפקד המרכז הלאומי לאימונים ביבשה, הגישה תלונה נגדו על אונס, וגלילי הודה כי קיים עימה מפגשים בעלי אופי מיני. הפרקליטות הצבאית החליטה שלא להעמידו לדין בעקבות סירוב הפקידה להעיד נגדו. הוא הועמד לדין משמעתי בפני סגן הרמטכ"ל, מתן וילנאי, שנזף בו על התנהגות שאינה הולמת קצין צה"ל וגזר עליו עיכוב דרגה למשך שנתיים. בשנת 1999 ביקש הרמטכ"ל, שאול מופז, למנותו למפקד גיס בדרגת אלוף. הפקידה עתרה לבג"ץ, שאישר את קידומו בתפקיד, אולם פסל את העלאתו לדרגת אלוף, בנימוק שדרגה, שלא כמו תפקיד, היא עניין של סטטוס ואות הוקרה וגלילי אינו ראוי להוקרה בגלל מעשיו.

 ראו גם 
 תקיפות מיניות בצבא ארצות הברית
 אלימות מינית

 קישורים חיצוניים 




 הערות שוליים 

קטגוריה:צה"ל
קטגוריה:הטרדה מינית