ארנון זמורה

אַרְנוֹן זְמוֹרָה (8 בספטמבר 1987, י"ד באלול ה'תשמ"ז – 8 ביוני 2024, ב' בסיוון ה'תשפ"ד) היה לוחם וקצין ימ"מ ישראלי שנהרג במבצע זרעי קיץ לחילוץ חטופים ישראלים מרצועת עזה במהלך מלחמת חרבות ברזל. לאחר מותו הוחלט לקרוא למבצע החילוץ "מבצע ארנון", על שמו.

 ביוגרפיה 
ארנון זמורה גדל במוצא עילית, בן לראובן ורותי, ולו שתי אחיות ואח. הוא למד בבית ספר יסודי עין הרים ובתיכון הראל במבשרת ציון, ולאחר מכן הוא התגייס לחטיבת גולני ושירת ביחידת אגוז ארבע שנים כלוחם קומנדו ומדריך לוחמה בבית הספר לקומנדו של היחידה. לאחר שחרורו מצה"ל הוא עשה קורס צניחה והתחיל לעסוק בצניחה חופשית, ובזמן שהותו באוסטרליה התמחה בכך, חזר לתקופה קצרה ונסע לארצות הברית, שם המשיך להתמקצע בצניחה חופשית. עם חזרתו לישראל עבד והדריך בספורט צניחה חופשית.

בשנים 2012–2015 למד באוניברסיטת תל אביב לתואר ראשון בפילוסופיה ולימודי מזרח אסיה ובמסגרת זו למד סינית. ב-2016 התגייס למשטרת ישראל. הוא עבר בהצלחה את הגיבוש לימ"מ והצטרף ליחידה, בה היה פעיל במגוון תפקידים כגון מפקד צוות והשתתף בפעילויות רבות כלוחם מצטיין.

 במלחמת חרבות ברזל 
בבוקר טבח שבעה באוקטובר היה בין הראשונים שהוקפצו לזירות הלחימה עם צוות טקילה של הימ"מ והשב"כ. בקרב צומת יד מרדכי הרגו הוא וצוותו מעל 30 מחבלי נוח'בה למרות נחיתות מספרית, ובלמו את התקדמותם צפונה לערים נוספות. כמפקד חתר זמורה למגע עם צוותו בקרב של מעל שלוש שעות, לאחר מכן על פי פקודות וצורך המשיכו לשדרות, למוצב נחל עוז ולקיבוץ בארי.

ב-8 ביוני 2024 פיקד זמורה על צוות של לוחמים שפשטו על מבנה במחנה הפליטים נוסייראת ברצועת עזה במטרה לחלץ שלושה מתוך ארבעה חטופים ישראלים שהוחזקו שם בידי ארגון הטרור חמאס. הוא נפצע קשה, פונה לבית החולים תל השומר, ובהמשך נקבע מותו. זמורה היה הלוחם היחיד שנהרג במבצע, שהסתיים בחילוצם המוצלח של ארבעת החטופים. לאחר מותו הועלה לדרגת רב-פקד, והובא לקבורה בחלקת המשטרה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל. זמורה הוא החלל ה-11 מהימ"מ במלחמת חרבות ברזל.

היה נשוי למיכל (לבית ברונשטיין), קלינאית תקשורת ומומחית לגיל הרך, ואב לשניים. המשפחה התגוררה במושב שדה דוד שבחבל לכיש.

 הנצחה 
לאחר מותו סוכם על ידי הרמטכ"ל ומפקד הימ"מ כי המבצע בו נפל, אשר נקרא תחילה "זרעי קיץ", ייקרא על שמו "מבצע ארנון". ההחלטה אושרה יום לאחר מכן בישיבת הממשלה. זמן קצר לאחר נפילתו פרסם הסופר אריה קרישק לזכרו את "המנון לארנון".

בפתח תקווה שונה שמו של "גשר המיתרים" ל"גשר מבצע ארנון". בעפולה נקרא רחוב הכניסה לעיר בשם "רחוב מבצע ארנון" על שמו.
ממוזער|גן זיכרון לזכר רפ"ק ארנון זמורה
במושב שדה דוד הוקם על ידי התושבים גן זיכרון לזכר רפ"ק ארנון זמורה. הגן הוקם בשכונה שהיה שותף בהקמתה, ובו כתובים דברים לזכרו.

באריאל הוקם בית ספר "עתיד ארנון אריאל", שנקרא על שם מבצע ארנון הקרוי על שמו.

לקריאה נוספת
 אודי בן סעדיה, איש אשר רוח בו - סיפור חייו ומותו של לוחם הימ"מ רב-פקד ארנון זמורה, כנרת, זמורה, דביר, 2025.

 קישורים חיצוניים 



 הערות שוליים 

קטגוריה:לוחמי הימ"מ
קטגוריה:משטרת ישראל במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:חללי מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:חללי משטרת ישראל
קטגוריה:בוגרי תיכון הראל (מבשרת ירושלים)
קטגוריה:מוצא עילית: אישים
קטגוריה:מועצה אזורית לכיש: אישים
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:אישים הקבורים בחלקת המשטרה בהר הרצל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024