תענית ערב שבת חוקת

תענית ערב שבת חוקת היא תענית צדיקים לזכר שרפת התלמוד בפריז שיש נוהגים להתענות ביום שישי שלפני השבת שבה קוראים בתורה את פרשת חוקת.
רקע

ביום שישי, ערב שבת חוקת, ה'ב' (ו' בתמוז) או ה'ד' (ט' בתמוז), כתוצאה ממשפט פריז שבו הפסידו היהודים, הובאו ספרי תלמוד רבים אל Place de Grève (כיום כיכר העירייה של פריז) ונשרפו, יש המציינים את מספר הספרים בעשרים קרונות ויש המציינים מספר של עשרים וארבע ויש המציינים 1,200 ספרים.

קביעת התענית
לזכר מאורע זה הונהגה תענית בכמה מקומות. התענית לא נקבעה כחובה ולא הונהגה לכלל הציבור, אלא כתענית ליחידים בלבד. המקורות הראשונים המזכירים תענית זו הם בכתבי ראשוני איטליה בני אותו דור, רבי צדקיה בן אברהם ורבי יחיאל בן יקותיאל. את דבריהם הביא רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר בספרו מגן אברהם ובעקבותיו המנהג נזכר בערוך השולחן ובמשנה ברורה.

באופן חריג, התענית לא נקבעה בתאריך שבו אירעה השרפה, אלא נקבעה לפי היום בשבוע שבו נשרפו הספרים. בהסבר בחירה זו, נאמר כי חכמי אותו הדור שאלו בחלום על מה הגיע העונש של שרפת הספרים והשיבו להם בחלום את תרגום אונקלוס על הפסוק הראשון שבפרשת חוקת "ודא גזירת אורייתא" כלומר שיום ו' של פרשת חוקת מועד לפורענות. ולכן קבעו יום זה כיום תענית צדיקים. כך מתאר את התרחשויות בעל שיבולי הלקט:

מנהגים נוספים
רבי חיים פלאג'י ציין שבאיזמיר יש שנהגו לא לצאת לשוק או לעיר אחרת:

סיבות נוספות
ב"מגן אברהם", ובעקבותיו ב"משנה ברורה", הובאה התענית בשם ספר תניא רבתי, והם הוסיפו טעם נוסף לתענית ביום זה, משום שבגזרות ת"ח ות"ט נחרבו שתי קהילות גדולות (טולצ'ין והומל) בערב שבת פרשת חוקת (ו' בתמוז ה'ת"ח).

לקריאה נוספת


 הערות שוליים 

קטגוריה:תעניות
קטגוריה:פרשת חקת