שלום אזולאי

הרב שלום מרדכי אזולאי (ה'תרמ"ז, 1878 - כ"ו בשבט ה'תשכ"א, 1961) היה מחנך, פוסק הלכה, אב בית הדין העדה המערבית בירושלים, רבה של העיר העתיקה וראש ישיבת אור עולם בעיר, חבר מועצת הרבנות הראשית לישראל וחבר בית הדין הגדול. בצעירותו היה פעיל ציוני.

קורותיו
נולד בצפרו לאביו ר' עמרם ולאימו שמחה. משפחתם הייתה מיוחסת בכהונה עד צדוק הכהן. למד אצל חכמי צפרו: רבי חיים אברהם אליהו בן שטרית, חמיו רבי חיים מאמאן, ורבי אבנר אג'ייני. חכמי המערב בירושלים בערכו; עם רם עמ' 548. בהמשך היגר לפאס שם שימש כמנהל ומלמד בתלמוד תורה 'אם הבנים'. 'חכמי המערב בירושלים' בערכו. כמו כן, נמנה עם יוזמי הקמת הארגון 'אם הבנים' ששיפר את החינוך לילדי מרוקו. קהלת צפרו חלק ג עמ' 212-3.

בשנת תרס"ח, החלו להתארגן קבוצות יהודים בתוך ערי מרוקו לאגודה ציונית. הם ייסדו את חברת "חיבת ציון" שמטרתה הייתה להעלות צעירים לארץ ישראל כדי שיעסקו בהפרחת השממה ושכלול היישוב היהודי בארץ ישראל. החברה הורכבה משתי כיתות, כיתה אחת מנתה את האנשים המבוגרים בראשות הרב ישמ"ח עובדיה, וכיתה שנייה, בה היו הצעירים, בראשותו של רבי שלום אזולאי. חברי 'חיבת ציון' היו חברים בתנועת המזרחי, אך לאחר כשלוש שנים, בהשפעתה של ממשלת צרפת, התפרדה החבילה. הרב ישמח עובדיה, צבא ימי דף יט, כ, בתוך: תורה וחיים מהד' תשי"ב.

בשנת תרפ"א עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. הצטרף לחברת לומדי הקבלה בישיבת עוז והדר, בחברתו של הרב אליהו אלעז'ימי. בירושלים, מצבו הכלכלי ירד, והרב ישמ"ח עובדיה ביקש מהרב יעקב מאיר שיתן לו קצבה הגונה. בשנת תרפ"ו התמנה לחבר בית הדין של עדת המערביים, לצד רבי שמואל עזראן ורבי עמרם אבורביע ורבי יוסף שלוש. כמו כן, שימש כר"מ בישיבה בירושלים, שם לימד הלכות אבן העזר בעיון. כמו כן לימד קבלה.

בחג החנוכה ה'תש"א, הוכתר במעמד הרב עוזיאל כרבה של העיר העתיקה.מכמני עוזיאל חלק ה סימן שפג; שושנים לדוד [שלוש] עמ' רפג. כמו כן, עמד בראש ישיבת אור עולם בעיר העתיקה. נוהג כצאן יוסף - סדר ההנהגה ומנהגי ההלכה בישיבת פורת יוסף, נספחים: עמ' ריד. בבית מדרשו היה נוהג לדרוש בשבתות במשך כארבע שעות להמון העם.

החל מב' באייר ה'תש"ח עד שנת ה'תשט"ו, שימש חבר מועצת הרבנות הראשית לישראל.ראו 'הרבנות הראשית לישראל' חלק ג עמ' 1165. שימש כחבר בית הדין הגדול לצד הרבנים הראשיים הרב עוזיאל והרב הרצוג. אוסף פסקי דין חלק ב עמ' 11, 39, 55. כמו כן כיהן כאב בית דין בבית הדין האזורי בירושלים, לצד הרב אליעזר יהודה וולדינברג והרב יוסף קאפח. יביע אומר חלק י חלק חו"מ סימן ה אות ג. הרב כמו כן שימש כחבר מועצה ב"אגודת הרבנים הספרדים בישראל". אמת לדוד [לזכר הרב דוד שלוש] עמ' 327.

בשנת ה'תש"ט חתם על כרוז לפיו יש לראות בהקמת מדינת ישראל אתחלתא דגאולה, וכן שיש להצביע למפלגת החזית הדתית המאוחדת. 'הרבנות הראשית לישראל' חלק ג עמ' 1122.

נפטר בירושלים בכ"ו בשבט ה'תשכ"א ונקבר בהר המנוחות.

בנו המפורסם הוא הרב עמרם אזולאי. רבי עמרם היה חותנו של הרב יעקב יוסף. קובץ מרי"ח ניחוח פרשת בלק תשע"ג.

 חיבוריו 
 דרשות על המקרא - בכתב יד. מעט ממנו ראה אור.
 פסקי דין - חלקם נדפסו בספרי חכמי דורו.

 הערות שוליים 

קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:אבות בית הדין הרבני בירושלים
קטגוריה:חברי מועצת הרבנות הראשית
קטגוריה:העיר העתיקה: רבנים
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:רבנים ביישוב
קטגוריה:רבנים ספרדיים ישראלים
קטגוריה:רבנים מרוקאים ישראלים