פנחס לנדר (אלעד)

פנחס לנדר (אלעד) היה משורר, מתרגם ועיתונאי ישראלי (1905 - 13 באפריל 1987).התאריך נלקח מהספרייה הלאומית ומהלקסיקונים השונים. אצל תדהר מופיע התאריך 1904, ועל מצבתו מופיע התאריך 1902 נולד ברופשיץ, גליציה האוסטרית, כיום דרום פולין. עלה לארץ בשנת 1934.פנחס לנדר (אלעד), לקסיקון הספרות העברית החדשה

 ביוגרפיה 
פנחס אהרן לנדר נולד לנפתלי צבי ולרחל בת פינחס לבית גולדמן. למד בילדותו בחדר, ולאחר מכן השלים את לימודיו בבית המדרש למורים יהודים בקרקוב, אך לא הרבה לעסוק במלאכת ההוראה. במשך שנה אחת השתתף בעריכת ביטאון הסתדרות החלוץ בפולין "העתיד".

בשנת 1934 עלה לארץ ישראל, ועבד תחילה בחקלאות בקבוצת כנרת ובמקווה ישראל. בהמשך עבד כעיתונאי בעיתון "הארץ", ופרסם מאמרי ביקורת בתחום הספרות והאקטואליה בכתבי העת "מאזניים", "גזית", "גליונות" ו"תמורות". במשך זמן מה עבד גם בכתבי עת שונים מחוץ לארץ, כמו "הדאר" בניו יורק, ו"הדרום" בבואנוס איירס.

בשנת 1939 נישא לורדה בת מתתיהו קוניצה, ונולדו להם שני ילדים: אסנת ונפתלי.פנחס אהרון לנדר, בתוך: דוד תדהר, אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו
 משורר ומתרגם 
לנדר הרבה לפרסם שירים ותרגומים לילדים ולמבוגרים. שירו הידוע ביותר הוא "מלאו אסמינו בר", שהלחין דוד זהבי, ואותו מרבים לשיר גם היום. כמו כן כתב את שיר הילדים הידוע: "יום יום אל הים".פנחס אלעד, זמרשת

על חלק מיצירותיו ומאמריו חתם לנדר בשמות העט: א. פסל, א. פלס, פ. עזאי, א. תושב, פ. ארצי, ת. תשבי ועוד.לנדר (אלעד) פנחס, לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית

פנחס לנדר פרסם את שירו הראשון ב-1924 בכתב העת "הכוכב". בין ספריו: "על ארץ זו" (1942, הוצאת צ' ליינמן), "בשדמות מולדתי: סיור ביישובי "הנוער הציוני"(1947) – אסופת רשימות הפורשות תמונה חיה של הווי קבוצות הנוער הציוני שפעלו בארץ. "רוחות קדים וים" (1987) שירי זריחה ודמדומים" (1987) ועוד. כמה משיריו הולחנו.

גיורא לשם כתב על שירי לנדר, שקיימת בהם תחושה היסטורית חזקה לצדה של תחושת נוף לוקלי, מה שתורם להתרשמות של אידיאת השירה הלאומית, במובן הטוב של המילה, הכתובה ללא כל פאתוס, בחן ובהומור קליל, ועם יותר משמץ של אפיוני השירה המודרנית.גיורא לשם, "כריח השדה"; לפנחס אלעד לנדר, בתוך: חרות, 21 בדצמבר 1962 לעומתו, משה גושן-גוטשטיין מתלונן, במאמר ביקורת על הוצאת ספר חדש עם תרגומי שייקספיר, הכולל את תרגומו של לנדר ל"אותלו", על איכות התרגומים החדשים לעומת תרגומי מופת ידועים, כמו אלו של שלונסקי ואלתרמןמשה גושן-גוטשטיין, שקספיר ובעיית לבושו העברי, הארץ, 4 בדצמבר 1959

בין תרגומיו של לנדר נכללים הספרים: "רבקה" של דפנה דה מוריאה ו"אותלו" של שייקספיר, לו הוא קרא: "אותלו, הכושי מוונציה". כמו כן תרגם גם ספרים על חייהם של אדולף היטלר ושל פרנקלין דילאנו רוזוולט.
ממוזער|150px|קברו של פנחס לנדר-אלעד בבית הקברות בחולון, כשציטוט מהשיר "מלאו אסמינו בר" מופיע על המצבה

עם מותו כתב עליו שמעון סאמט (1987): "בעבודתו הספרותית סקר המנוח את מרחבי הנוף שסביבו עם אהבה רבה לארץ ולחלוציות הרוחנית והגשמית בה". על ספרו "כריח השדה" כתב ב' מרדכי (1963): "המשורר מעביר את החוץ אל הפנים, אל העין הפנימית, נופי הטבע הם חזות הכל. דרכם רואה המשורר גם את קשת טיטוס ברומי ומשוחח עם ההוגה הבודד באמסטרדם – ברוך שפינוזה".

 מבחר ספרים 
 על ארץ זו, צ. ליינמן, תש"ב
 רוחות קדים וים, עקד, תשמ"ז
 שירי זריחה ודמדומים, עקד, תשמ"ז
 מזרח שמש; שירי תנך, אגודת הסופרים, תשי"ח
 כריח שדה, הרישומים מאת יוסל ברגנר, ספרי קמפון, 1962
 הפעמונים: שירים לילדים, מסדה, תשי"ד
 פני סופרינו: אוסף תמונות של 50 משוררים, מספרים והוגי דעות מפורסמים בספרות העברית החדשה, בצירוף קטעי שירה ופרוזה מכתביהם
 בשדמות מולדתי: סיור בישובי "הנוער הציוני", העובד הציוני, תש"ז
 הקיבוצים והעלייה הקרובה, תל אביב, 1935

 מבחר תרגומים 
 זהו האויב / אקסנר פרדריק, עברית: פ. עזאי, צ' ליינמן
 צ'פלין בציד שודדים, מאת פ' היינריך, עברית פ' לנדר, מסדה, תשכ"ו
 להתראות סר ארצ'יבלד, מאת ברברה שפכט, עברית - פנחס אלעד, מסדה, 1971
טרגדיות של ויליים שקספיר, מבחר טרגדיות בתרגומים שונים. לנדר תרגם את "אותלו", עם הספר, 1959
רבקה / רומן מאת דפנה די מורייה, רבקה, תרגם מאנגלית פינחס לנדר, מסדה, תשכ"ג
הראשון והאחרון, מאת ג'והן גולסוורתי, תרגם פ' לנדר, ירושלים, עופר, תש"ו
רוזוולט מאת אמיל לודוויג, עברית: פנחס לנדר, צ' ליינמן, תש"א
איש מתגרה באירופה (חיי אדולף היטלר) מאת קונראד היידן, עברית: פ' עזאי, צ' ליינמן, תש"א

 קישורים חיצוניים 
 "כשנטיל היום" / פנחס לנדר, בתוך: עיתוננו לילד ולנוער, 28 באוגוסט 1934
 "סעדיה מוכר השרוכים", בתוך: דאס ווארט, קובנה, 3 באוקטובר 1935
 "עת נדיבות", בתוך: דבר, 9 בדצמבר 1955
 פרסי רמת גן לפרופ' זילברג וישורון קשת, בתוך: הבקר, 12 ביולי 1962
 מודעת אבל על מותו, מעריב, 16 באפריל 1987

הערות שוליים

קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:משוררים ביישוב
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים ביישוב
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה האוסטרו-הונגרית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1987