פסק דין יצחק נגד מוזס

רע"א 3007/02 יצחק ואח' נ' מוזס ואח' הוא פסק דין של בית המשפט העליון העוסק בערעורם של העיתון "מעריב" והעיתונאי יואב יצחק להתרת פרסום תחקיר עיתונאי על מו"ל "ידיעות אחרונות" ארנון מוזס. פסק הדין עוסק באיזון בין פומביות הדיון ובין הגנת הפרטיות, במיוחד בהקשר של הדיון לפי חוק בית המשפט לענייני משפחה, והוא נחשב לפסק הדין המנחה בשאלת פרסום דיוני בתי המשפט לענייני משפחה.

הרקע העובדתי
בסוף שנות ה-70 ארנון מוזס נישא למיכל, ולזוג נולדו ארבעה ילדים. כעבור כעשרים שנות נישואים נפרדו בני הזוג ובהמשך התגרשו, כשהם מנהלים הליכים משפטיים, שהחלו בארצות-הברית ונמשכו בבתי-משפט לענייני משפחה ברמת-גן ובראשון-לציון. הדיון בבתי-המשפט לענייני משפחה התנהל בדלתיים סגורות.

לארנון מוזס נודע שהעיתונאי יואב יצחק עומד לפרסם בעיתון "מעריב" כתבת-תחקיר אודותיו, ובכלל זה להתייחס להליכים המתנהלים בינו לבין אשתו. הוא פנה לבית-המשפט לענייני משפחה בראשון-לציון וביקש, מכוח לחוק בתי המשפט, לאסור פרסום הנוגע באופן ישיר ועקיף לכל ההליכים בינו לבין אשתו, לרבות ההליכים בארצות-הברית והליכי הבוררות.

השאלה המשפטית העומדת לדיון

פומביות הדיון היא עקרון חוקתי המעוגן בסעיף 3 לחוק יסוד: השפיטה שלשונו - "בית משפט ידון בפומבי, זולת אם נקבע אחרת בחוק או אם בית המשפט הורה אחרת לפי חוק." מול עיקרון זה עומדת הזכות לפרטיות שאף היא זכות חוקתית המעוגנת בסעיף 7(א) לחוק יסוד:כבוד האדם וחירותו שלשונו: "כל אדם זכאי לפרטיות ולצנעת חייו".

על הדיונים בבית משפט לענייני משפחה חולשות הוראות חוק בתי המשפט המנסות לאזן בין הזכויות המתנגשות. על פי סעיף 68(ה)(1) לחוק - "ענייני משפחה, כמשמעותם בחוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ"ה-1995, למעט תובענות לפי חוק הירושה, התשכ"ה-1965, שעילתן אינה סכסוך בתוך המשפחה ותובענות לפי חוק השמות, התשט"ו-1956, ולפי חוק קביעת גיל, התשכ"ד-1963 – יידונו בדלתיים סגורות, אלא אם כן הורה בית המשפט לדון בעניין, כולו או מקצתו, בפומבי;" הוראת חוק זו נאכפת על ידי הוראת סעיף 70 לחוק בתי המשפט. לפי סעיף 70(א) "לא יפרסם אדם דבר על דיון שהתנהל בבית משפט בדלתיים סגורות אלא ברשות בית המשפט." בעוד שלפי סעיף 70(ה) בעל דין רשאי לפנות לבית המשפט הרשאי לאסור כל פרסום, אם הוא רואה בכך צורך לשם ביטחונו או לשם מניעת פגיעה חמורה בפרטיותו.

השאלה שעמדה בפני בית המשפט היא האם יש בפרסום הדיונים בבית המשפחה בעניין משפחת מוזס פגיעה חמורה בפרטיות המתדיינים, כך שיש להוציא צו איסור פרסום לגביהם, ולפגוע בשל כך בעקרון פומביות הדיון.

פסיקת הערכאות הדיוניות
השופט שמואל בוקובסקי מבית המשפט לענייני משפחה הוציא, במעמד צד אחד, צו האוסר לפרסם את התחקיר. יואב יצחק ו"מעריב" הגישו בקשה לביטול הצו וטענו כי הכתבה אינה עוסקת בענייני המשפחה של המשיבים, אין בה כל אזכור או התייחסות
לילדי המשפחה; אין בה כל פגיעה במרקם היחסים של המשפחה; וכי הכתבה נוגעת אך לאופן התנהגותו והתנהלותו הציבורית של ארנון מוזס, ובכלל זה יחסיו עם רשויות אכיפת החוק במדינה והשימוש שהוא עושה במעמדו ובתפקידו כמוציא-לאור של העיתון "ידיעות אחרונות" לשם קידום מטרותיו האישיות. בית-המשפט לענייני משפחה דחה את הבקשה, והותיר את הצו על-כנו. עם זאת, בית-המשפט התיר לפרסם את עצם קיומם של הליכים משפטיים בין בני הזוג מוזס.

בין השאר נימק השופט בוקובסקי את החלטתו:
המחוקק קבע חריגים לכלל הבסיסי של הדיון הפומבי ... העילות הינן רשימה סגורה. כדי לסטות מעקרון הפומביות יש להוכיח קיום עילה. ... משמדובר בסכסוך במשפחה קבע המחוקק כנקודת מוצא את ההפך מעקרון פומביות הדיון, נקודת המוצא כעת היא כי הדיון הוא בדלתיים סגורות והחריג הוא, על-פי החלטת בית-המשפט, דיון פומבי. ... מול זכות הציבור לדעת עומדת זכות האדם שלא תיפגע פרטיותו ... לאור זאת יש לפרש באופן מרחיב את סעיף 68(ה) לחוק בתי המשפט אשר נועד להגן על הזכות לפרטיות באותם מקרים בהם זכות זו ראויה להגנה מיוחדת ומקרים אלו הינם סכסוכים במשפחה.

יצחק ו"מעריב" ערערו לבית המשפט המחוזי בתל אביב, וזה דחה את הערעור, אך התיר לפרסם את דבר קיומה של חקירה משטרתית על חשד שארנון מוזס ניסה לפנות אל השופט באמצעות אחר ולשוחח עמו מחוץ לכותלי בית-המשפט בעניינים
הקשורים להליכים בין הצדדים. השופטת יהודית שטופמן נמקה בפסק דינה:

החסיון שהטיל המחוקק על ההליכים בבית המשפט לענייני משפחה, אכן נועד לאפשר למתדיינים ... "לפתוח את סגור ליבם", להתבטא בפתיחות ובכנות, אף בעניינים רגשיים קשים. יש לקבל את הפרשנות לפיה ענייני המשפחה עליהם חל איסור הפרסום לפי סעיף 68(ה) לחוק בתי המשפט, מוגדרים באופן רחב היקף בחוק בתי המשפט לענייני משפחה וכוללים נושאים רבים.
...
משהתקיימו הליכים מקבילים גם בישראל, אינני סבורה כי יש רלוואנטיות לשאלה האם התקיימו הליכים במקום אחר בו לא הוטל עליהם איסור פרסום. משהתקיימו הליכי בישראל, אך סביר הוא שיוטל עליהם איסור פרסום, בדומה לכל הליך אחר המתקיים בבית המשפט לענייני משפחה.
...
בוררות אשר מקורה בהליכים בבית המשפט לענייני משפחה "חוסה" בצילו של בית המשפט לענייני משפחה, ויחולו עליה הוראות סעיפים 68 ו-70 לחוק בתי המשפט לענייני משפחה, שאלמלא כן, תמצא מסוכלת מטרת המחוקק.

פסק הדין בבית המשפט העליון

יצחק ו"מעריב" הגישו בקשת רשות ערעור לבית המשפט העליון. השופטת דליה דורנר שדנה בבקשת הרשות לערער פסקה -

עקרון פומביות הדיון הוא עקרון חוקתי, שכן הוא מעוגן בחוק יסוד: השפיטה. הזכות לפרטיות נסוגה מפני עקרון פומביות הדיון. אמנם, גם זכות זו מעוגנת בחקיקת יסוד, בסעיף 7(א) לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אלא שסעיף 3 לחוק יסוד השפיטה גובר על סעיף 7(א) בהיותו הוראה מיוחדת. מכאן שאין פוגעים בפומביות הדיון אלא על בסיס הוראה מפורשת בחוק או החלטה שיפוטית המבוססת על עילות שנקבעו בחוק.

דיון בדלתיים סגורות, שנקבע על פי סעיף 68 לחוק בתי המשפט אינו זהה לאיסור פרסום, הדורש הוראה מיוחדת. שיקול הדעת של בית המשפט על פי סעיף 70 (א) לחוק בית המשפט צריך לבחון את המטרה לה משמש הדיון בדלתיים סגורות, ולמנוע פגיעה בפומביות הדיון ככל האפשר. בעניין זה הדיון בבית המשפט למשפחה הוא בדלתיים סגורות על מנת למנוע חשיפת עניינים אינטימיים ועניינים בהם מעורבים קטינים. העניינים המפורטים בתחקיר אינם כאלה, לכן יש להתיר את הפרסום. העניינים שתוארו בכתבה, קיומה של התביעה למזונות, אי קיום הצו, הליכים למעצרו של מוזס בארצות הברית שנשמרו בסוד, ענייני הסדרת הויזה, העברת הסכסוך לבורר, אינם פרסום על דיון שהתנהל בבית המשפט בדלתיים סגורות, אלא עניינים החיצוניים לדיון. השופטת דורנר התירה את פרסום מלוא התחקיר, וחייבה את מוזס בהוצאותיהם של יואב יצחק ושל "מעריב".

חשיבות פסק הדין

פסק דין זה קבע הלכות רבות בעלות חשיבות, ההלכה כי יש הבחנה בין דיון בדלתיים סגורות לבין איסור פרסום, מתן שיקול הדעת לבית המשפט והקווים המנחים בעניין התרת פרסום, ובמיוחד בהקשר של דיוני בית המשפט לענייני משפחה שיש בו דיונים בעניינים משפחתיים ואינטימיים הנוגעים גם לפרטיותם של קטינים, אך גם דיונים בעניינים כספיים ואחרים שאינם נכנסים להגדרות אלו. פסק הדין אוזכר פעמים רבות בפסיקת בתי המשפט ובספרות העוסקת בהגנת הפרטיות ובפומביות הדיון, והעיגון שעיגן את פומביות הדיון כעיקרון חוקתי המיוחד להגנת הפרטיות האמורה בסעיף 7(א) לחוק יסוד כבוד האדם וחירותו, ולכן עשוי לגבור עליה, הוא ההלכה המקובלת כיום בבתי המשפט בישראל.

ראו גם
 שיטת ידיעות אחרונות

קישורים חיצוניים








הערות שוליים

יצחק נגד מוזס
יצחק נגד מוזס
קטגוריה:מעריב
קטגוריה:חופש העיתונות
קטגוריה:ארנון מוזס