קיראן מזומדאר-שאו

קיראן מזומדאר-שאו (באנגלית: Kiran Mazumdar-Shaw; נולדה ב-23 במרץ 1953) היא יזמית מיליארדרית הודית. היא המייסדת ויושבת ראש של  חברת ביוטכנולוגיה ענקית, שבסיסה בבנגלורו ולה מפעלים בכל רחבי הודו.

בשנת 2014 היא זכתה ב על תרומתה יוצאת הדופן לקידום המדע והכימיה.

בשנת 2024 הונה האישי הוערך על ידי פורבס ב-3.3 מיליארד דולר.

 ביוגרפיה 
קיראן מזומדאר נולדה ב-23 במרץ 1953 בבנגלור, להורים גוג'ראטים. היא סיימה את לימודיה בבית הספר התיכון בשנת 1968 ולאחר מכן למדה ביולוגיה וזואולוגיה בקולג' לנשים שהוא שלוחה של . ובהמשך למדה באוניברסיטה ובשנת 1973 סיימה את לימודיה עם תואר ראשון בזואולוגיה. She did not receive an M.Sc.  היא קיוותה להתקבל לבית ספר לרפואה, אך לא הצליח להשיג מלגה).

אביה, רסנדרה מזומדאר (Rasendra Mazumdar), היה מומחה להכנת בירה (brewmaster) ובעצתו היא נסעה, בשנת 1974 ללמוד את התחום באוניברסיטת מלבורן באוסטרליה. היא הייתה האישה היחידה שנרשמה והייתה ראשונה בהישגיה בכתה.

בין השנים 1975–1977 היא עבדה בתחום, אך כאשר בדקה את אפשרויות הקידום נאמר לה שלא ניתן להעסיק אותה כי "זו עבודה של גבר". 

 ביוקון ביוכימיקלס 
באותה עת מזומדאר פגשה את לסלי אוצ'ינקלוס (Leslie Auchincloss) המייסדת של "ביוקון ביוכימיקלס" (Biocon Biochemicals Limited) מאירלנד. החברה ייצרה אנזימים לשימוש בתעשיית הבירה, אריזות המזון והטקסטיל ואוצ'ינקלוס חיפשה שותף בהודו שיעזור להקים חברה בת הודית שתספק את Papain . מזומדאר הסכימה לקבל על עצמה את התפקיד.

 ההתחלה באנזימים 
מזומדאר נסעה לאירלנד, כדי ללמוד את הנושא ועם חזרתה להודו, בשנת 1978 היא הקימה את "ביוקון - הודו (Biocon India) במוסך של ביתה השכור, עם הון ראשוני של 10,000 רופי . על אף שהיה מדובר במיזם משותף, החוקים ההודיים הגבילו את הבעלות הזרה ל-30% בלבד מהחברה, כלומר 70% מהחברה היו שייכים למזומדאר.

העובד הראשון שלה היה מכונאי מוסך בדימוס והציוד המדעי כלל רק ספקטרופוטומטר. היא התמודדה עם האתגרים הטכנולוגיים על אף התשתית הגרועה בסביבה: חשמל לא רציף, מים באיכות גרועה, קושי לשמור על סטריליות והיעדר עובדים בעלי כישורים מדעיים מתקדמים.

הפרויקטים הראשוניים של החברה היו מיצוי של פפאין מפפאיה שמשמש לריכוך בשר ו - קולגן שממקורו בדגים ומשמש להבהרת בירה. תוך שנה מיום היווסדה הצליחה החברה לייצא את מוצריה לארצות הברית ולאירופה. מזומדאר השתמשה ברווחים לרכישת נכס בן 20 דונם לבניית המפעל.

 התרחבות לביו-פרמצבטיקה 
מזומדאר הובילה את ההתפתחות של Biocon מחברה לייצור אנזימים תעשייתיים לחברה ביו-פרמצבטית עם מגוון של מוצרים והתמקדות מחקרית בסוכרת, אונקולוגיה ומחלות אוטו-אימוניות.

בשנים הבאות היא הקימה שתי חברות בנות:

 בשנת 1994 את "סינג'ין" (Syngene) למחקר ופיתוח.
 בשנת 2000 את קליניג'ין (Clinigene) לניסויים מחקריים קליניים ופיתוח של תרופות גנריות וחדשות כאחד.
מאוחר יותר, קליניג'ין מוזגה עם סינג'ין וזו הונפקה בבורסה בהודו.

 ביסוס עצמאות 
בשנת 1989 רכשה חברת יוניליוור את "ביוקון ביוכימיקלס" האירלנדית והיא סייעה לביוקון ההודית לבסס שיטות עבודה ומערכות איכות מקובלות גלובליות.

ב-1997 מכרה יוניליוור את חטיבת הכימיקלים, ובכלל זה גם את ביוקון ל"אימפריאל כימיקל תעשיות" (Imperial Chemical Industries - ICI).

בשנת 1998 ארוסה של קיראן מזומדאר, הסקוטי ג'ון שאו, גייס אישית 2 מיליון דולר כדי לקנות את מניות ביוקון מ-ICI.

בני הזוג נישאו ב-1998, וג'ון שו עזב את עסקיו והצטרף לביוקון. בשנת 2001 הוא התמנה לסגן היו"ר של ביוקון.

ב-2004 הונפקה חברת ביוקון ולאור ההצלחה בביקוש המניות, יום המסחר הראשון שלה נסגר בשווי שוק של 1.11 מיליארד דולר.

הפילוסופיה העסקית של מזומדאר - שאו הייתה: "חדשנות במחיר סביר" ("affordable innovation") כדי לענות על הצורך בתרופות גנריות במדינות מתפתחות והם חיפשו הזדמנויות לפיתוח טכניקות חסכוניות ותרופות חלופיות, בעלויות נמוכות, אך באיכות גבוהה.

בשנת 2001 פג תוקף הפטנט של התרופה להורדת הכולסטרול lovastatin וביוקון התרחבה והחלה לעסוק גם בייצור סטטינים (תרופות הנלחמות בכולסטרול).

כחלק מהאסטרטגיה שלה, ביוקון ממשיכה להתרחב לתחומים חדשים, גם בייצור וגם בתחומי המחקר הכוללים כיום תחומים, כמו: סרטן, סוכרת, מחלות אוטו-אימוניות ועוד. תרופות ביו-פרמצבטיקה שפותחו על ידי החברה כוללות אינסולין, נוגדן חד שבטי לסרטן הראש והצוואר ותרופה ביולוגית לפסוריאזיס. ביוקון היא יצרנית האינסולין הגדולה באסיה, ויש לה את המתקנים הגדולים ביותר לייצור נוגדנים מבוססי זילוף (perfusion-based antibody).

 נתונים 
נכון לשנת 2014,
 ביוקון מפנה כ-10% מהכנסותיה למחקר ופיתוח.
 ביוקון הגישה מעל 950 בקשות לפטנט על בסיס פעילות המחקר שלה.
 מאזומדאר-שאו מעורבת באופן פעיל ברכישות, שותפויות ורישוי בתחומי התרופות והביו-פרמצבטיקה.

 פעילות פילנתרופית 
בשנת 2004, מאזומדאר-שאו הקימה את "קרן ביוקון" לאחריות חברתית תאגידית. הקרן מתמקדת בבריאות, חינוך ותשתיות, במיוחד באזורים כפריים החסרים מתקני בריאות.

מזומדאר-שאו אינה אוהבת את המונח "פילנתרופיה", מונח שלעיתים קרובות מסייע לתיקונים זמניים במקום לטפל בשורש הבעיה. היא מעדיפה את המונח "קפיטליזם חומל" ("compassionate capitalist"), מתוך הנחה שמודלים עסקיים המיושמים כהלכה עשויים לספק בסיס מתמשך להתקדמות חברתית בת קיימא: . ב-2015, היא הצטרפה ל"התחייבות הנתינה" והבטיחה שלפחות מחצית מעושרה יוקדש לפילנתרופיה.

 בריאות 
קרן ביוקון מעורבת במספר רב של תוכניות הסברה לבריאות וחינוך כדי להועיל לשכבות החלשות מבחינה כלכלית בחברה ההודית:
 מרפאות אזוריות המציעות טיפול קליני, תרופות גנריות ובדיקות בסיסיות למי שלא יכול להרשות לעצמו.
 מרפאות קבועות בכפרים מרוחקים.
 הגעת רופאים מבתי חולים, כדי לשפר את הגילוי המוקדם של סרטן כולל הכשרת נשים צעירות כעובדות בריאות בקהילה, שימוש בסמארטפונים כדי לשלוח תמונות של נגעים חשודים לאונקולוגים במרכז הסרטן.
 קמפיינים לבריאות הציבור כמו: חינוך לגילוי מוקדם של מחלות לב וכלי דם..

 חינוך 
בשיתוף פעולה עם גופים נוספים הקרן תומכת בפיתוח ושימוש בספר לימוד בסיסי במתמטיקה. (הוצג בבתי ספר בקנדה בשנת 2006).

הקרן מימנה תוכנית מחקר רב שנתית בתחום ניהול חדשנות בבית הספר ההודי לעסקים בשנת 2009.

 תשתיות 
מזומדאר-שאו מפנה תשומת לב לצורך בשיפור התשתיות של הודו,  ובכלל זה נושאים כמו ממשל יעיל, יצירת מקומות עבודה וביטחון תזונה, מים ובריאות.

בנגלור נקראת כיום "סביבת העבודה העירונית הטובה ביותר בהודו". "פארק ביוקון", שנבנה ב-2005, הוא קמפוס בן 90 דונם עם חמשת אלפים עובדים (אולם מחוץ לעיר המפותחת, התשתיות עדיין גרועות.

 פרסים והוקרה 
 פרסים בינלאומיים 
שמאל|ממוזער|מזומדאר-שאו מציגה את מדליית הזהב של אות'מר, 2014
מזומדאר-שאו זכתה במספר פרסים בינלאומיים, כמו:
 2014:  על תרומות יוצאות דופן להתקדמות המדע והכימיה.
 2009: .
 2007: פרס "יוזמת Veuve Clicquot לפיתוח כלכלי לאסיה".
 2002: פרס ארנסט אנד יאנג ליזם השנה למדעי החיים והבריאות.
 2002: הכרה כ"חלוץ הטכנולוגיה" על ידי הפורום הכלכלי העולמי.
 2015: פרס האקדמיה לעסקים בינלאומיים (AIB) - "המנהל הבינלאומי של השנה".
 2019: נבחרה כחברה באקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית (NAE) על פיתוח תרופות ביו-פרמצבטיות במחיר סביר ותעשיית הביוטכנולוגיה בהודו.

 פרסים הודיים 
עבודתה במגזר הביוטכנולוגיה זיכתה אותה בפרסים לאומיים רבים, כמו:
 1989: "Padma Shri" (ממשלת הודו).
 2002: פרס "Karnataka Rajyotsava"".
 2004: פרס ה-Economic Times בהוד: "אשת העסקים של השנה".
 2005: "Padma Bhushan" (מממשלת הודו). פרס לשכת המסחר ההודית למפעל חיים. ו"פרס המנהיגות התאגידית" מטעם קרן הודית אמריקאית.
 2006: פרס "איש העסקים של השנה" של ה-Indian Merchants' Chamber Diamond Jubilee Endowment Trust.
 2009: פרס פסגת המנהיגות הפרמצבטית בתחום: "היזם הדינמי" של השנה.
 2012: "האישה ההודית הגלובלית של השנה".
 2022: "פרס מפעל חיים 2022" על תרומתה למדע ולטכנולוגיה. 

 תארים של כבוד 
2004: מזומדאר-שאו קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מ:
 2004: אוניברסיטת באלרט, כהוקרה על תרומתה לביוטכנולוגיה.
 2007: תוארי דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטאות אברטאי, דנדי.
 2008: אוניברסיטת גלאזגו, אוניברסיטת Heriot-Watt, 2012: אוניברסיטת קולג' קורק באירלנד ( 2012).
 2013: אוניברסיטת Davangere בהודו, כהוקרה על תרומתה בתחום הביוטכנולוגיה.

 חיים אישיים 
קיראן מזומדאר שאו הייתה נשואה לג'ון שאו שנפטר ב-24 באוקטובר 2022.

 קישורים חיצוניים 
 קיראן מזומדאר שאו באתר ביוקון

 הערות שוליים 

קטגוריה:מיליארדריות
קטגוריה:ביולוגיות הודיות
קטגוריה:ילידות 1953
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1953