הריגת הינד רג'ב

הינד רַגַ'ב (בערבית: هند رجب, תעתיק מדויק: הנד רג'ב) הייתה ילדה פלסטינית בת 6 שנהרגה מירי כוחות צה"ל ב-29 בינואר 2024, בעת הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. משפחתה יצאה במכונית משכונת תל אל-הווא שבעיר עזה, בעקבות הוראת צה"ל להתפנות לפני פעולה באזור. נפתחה על המכונית אש וכולם נהרגו, מלבד הינד. אשת הסהר האדום הפלסטיני ברמאללה הייתה איתה בשיחת טלפון שלוש וחצי שעות, ולאחר מכן הקשר נותק. במשך 12 יום לא היה ידוע מה עלה בגורלה של הינד, ושמה ופניה פורסמו בעולם. ב-10 בפברואר נמצאה מתה עם משפחתה במכונית, יחד עם שני הפרמדיקים שנשלחו על ידי הסהר האדום לחלץ אותה.

 מהלך האירוע 
ב-29 בינואר 2024 נמלטה משפחתה של הינד, בפקודת צה"ל, שחזר לעיר עזה ב-28 בינואר והורה לתושבים במערב העיר להתפנות למען ביטחונם. על פי תחקירי וושינגטון פוסט ואל-ג'זירה הינד בת ה-6 נמלטה עם בני משפחתה מהאזור המפונה בעזה. ההורים ושאר בני המשפחה ברחו ברגל, בעוד הינד, דודה בשאר חמאדה, אשתו, בת דודתה לאיאן ושלושה בני דודים נוספים נסעו צפונה ברכב לכיוון בית המשפחה. סמוך לתחנת הדלק פאריס נתקלו בכוח צה"ל ולא יכלו להמשיך בדרכם. דודה של הינד התקשר לבן דודו מגרמניה ודיווח שכוחות צה"ל מקיפים אותם ואינם יכולים להתקדם. בסביבות 13:00, התקשרה לאיאן לבן משפחה ואמרה שהם מוקפים ויורים עליהם. ב-14:28 החלה שיחת ווטסאפ בין בן הדוד בגרמניה לבין הסהר האדום ברמאללה. ב-14:44 נמסר לסהר האדום כי חמישה מבני המשפחה נהרגו, ונותרו רק שתי ילדות בחיים: לאיאן בת ה-15 והינד. לאיאן עוד הספיקה לדבר עם הסהר האדום בשעה 14:47, אך במהלך השיחה נשמעו יריות ולאיאן צורחת "יורים עלינו, הטנק לידי. בשיחה נשמעו 62 יריות בשש שניות, ואז היא הפסיקה להשיב. הינד נותרה לבדה ברכב, כשהקו עדיין פתוח. הסהר האדום פנה לצה"ל לראשונה בשעה 14:57, והקשר עם הינד נמשך – היא תיארה טנק בסמוך אליה וביקשה שיבואו לחלץ אותה. רק בשעה 17:40 התקבל אישור מצה"ל להיכנס לאזור. בסביבות 18:00 הגיע אמבולנס של הסהר האדום עם שני פרמדיקים. הם העלו את אמה של הינד לשיחה, ודיברו גם עם הינד. זמן קצר לאחר מכן נשמע פיצוץ, והקשר עם הפרמדיקים נותק. האם שאלה את הינד אם היא בסדר, והיא ענתה שכן – אך לאחר מכן ניתק גם הקשר עמה.

ב-10 בפברואר, רק לאחר שצה"ל יצא מהאזור, הגיעו אנשי ביטחון וקרוב משפחה של הינד למקום. המכונית הייתה מחוררת כדורים ובתוכה גופות בני המשפחה המתים ובהם הינד, במצב ריקבון. האמבולנס עמד במרחק של כ-50 מטר מהמכונית, שרוף, ובו שרידי גופות שני הפרדמיקים.

 חקירת האירוע 

 חקירת צה"ל 
צה"ל הודיע שלפי חקירה ראשונית שהתקיימה ב-24 בפברואר, לא היו חיילים בקרבת האירוע וגם לא בטווח ירי ממנו. כמו כן הודיע צה"ל שלא התקבלה בקשה להיתר כניסה לאמבולנס, ומאחר שלא היו כוחות בסביבה לא היה צורך באישור כזה. עם זאת, על פי פרסום של דובר צה"ל מ-10 בפברואר, כוחות צה"ל פעלו בשכונה בשני השבועות שקדמו לפרסום. ארצות הברית דחקה בישראל לפתוח חקירה בנושא, ומצה"ל נמסר שחקירת האירוע הועברה למנגנון בדיקת העובדות של המטכ"ל, גוף צבאי עצמאי שאחראי על חקירת אירועים חריגים במהלך המלחמה. נכון לאוקטובר 2024 לא פורסמה תגובת צה"ל.

 תחקיר הוושינגטון פוסט 
"הוושינגטון פוסט" ערך תחקיר על האירוע והתבסס על צילומי לוויין, מומחים לכלי נשק ועדויות. בצילום לוויין משעה 15:31, כשעה אחרי שבת הדוד לאיאן התקשרה לסהר האדום, נראים לפחות ארבעה כלי רכב משוריינים במרחק של כ-300 מטר המכונית, ויותר מתריסר כלי רכב ברדיוס של 400 מטר. בשעת הצילום שיחת הטלפון עם הינד הייתה פתוחה.

לפי העיתון, הקליעים שנורו למכונית ולאמבולנס הם מסוג שנמצא בשימוש בצה"ל. מומחי נשק שחיוו דעה, לבקשת העיתון, קצב היריות שנשמע בהקלטה, 62 קליעים ב-6 שניות, הוא גבוה מהירי ברובה הסער שחמאס משתמש בו. מומחי הנשק לא שללו הימצאות של טנק או טנקים באירוע. בדופן האחורית של האמבולנס היה חור בקוטר של כ-30 סנטימטר, שייתכן שהוא חור יציאה של פגז טנק. שישה מומחי נשק שמסרו חוות דעת לוושינגטון פוסט, הסכימו שצורת הפגיעה באמבולנס תואמת את הרכבים המשוריינים שנראו בצילום, אך הזהירו שקשה לדעת ממה האמבולנס נפגע בגלל הזמן שחלף והסביבה האורבנית המורכבת.

 תחקיר אל-ג'זירה 
ב"אל ג'זירה" ניתחו את צילום הלוויין, ומסרו כי לפחות שלושה כלי רכב משוריינים של צה"ל, שהעיתון מכנה אותם "טנקים", היו באותו רחוב כמו המכונית, במרחק של פחות מ-300 מטר ממנה ובקו ראייה אליה. כמו כן התחקיר מציין שהמכונית הייתה מעוכה חלקית ונראה שהוזזה ממקומה, וייתכן שננגחה על ידי טנק.

ביוני 2024 רשת אל ג'זירה פרסמה סרט דוקומנטרי על האירוע. לפי הסרט הינד רג'ב דיממה למוות תוך כדי שיחת הטלפון עם אימהּ.

 תגובת ארצות הברית 
ב-16 באפריל, לאחר פרסום תחקיר "הוושינגטון פוסט" שערער על ממצאי החקירה הראשונית של צה"ל מפברואר, הודיע דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית כי ארצו מבקשת מישראל מידע נוסף וקוראת לוועדת חקירה.

 גורמים פלסטינים 
איש הקשר בין משרד הבריאות הפלסטיני לבין מתאם פעולות הממשלה בשטחים אמר שאישור הנסיעה לאמבולנס התקבל בצורת מפה, שבה מתווה מסלול הנסיעה. הוא שלח את המפה לסהר האדום הפלסטיני בווטסאפ בשעה 17:40. הוושינגטון פוסט שבחן את המפה ציין שהיא נראית לקוחה מגוגל מפות, ובה מסומן בכחול מסלול שעוקף את רוב האזור המפונה. האמבולנס יצא עם אורות מהבהבים. בדרך הודיעו הפרמדיקים שיש מולם אורות לייזר ירוק, האדם במוקד הסהר האדום אמר להם לנסוע לאט, ושניות אחרי זה השיחה נותקה. לפי התחקיר, על פי אביחי סטולר, בדרך כלל פירוש האיתות בלייזר הוא שהאמבולנס זוהה, אבל לאו דווקא כמטרה לירי. פלסטינים משתמשים בלייזר ירוק כדי לסנוור את כוחות הביטחון. הוושינגטון פוסט הפנה שאלה לצה"ל אך לא נענה.

לפי הסהר האדום הפלסטיני, כוחות ישראליים תקפו בכוונה את האמבולנס שנשלח לחלץ את רג'ב בת ה-6, והרגו את שני הפרמדיקים שבו, יוסף זיינו ואחמד אל-מדהון, למרות העובדה שישראל קיבלה הודעה על שליחתו.

 תחקירים שונים 
ארגון Earshot שעוסק בניתוח קולות ירי בדק את הקלטת היריות תוך כדי שיחת הטלפון עם ליאן. על פי הפרשי הזמן בין קול הקליע שמגיע למכונית ראשון במהירות גבוהה ממהירות הקול, לבין קול הנפץ של הרובה שמגיע אחריו במהירות הקול, הגיעו הבודקים למסקנה שבעת הירי המרחק מהמכונית לטנק היה 13–23 מטר.

ביוני 2024 פרסמה "ארכיטקטורה פורנזית" על פי תחקיר זה שהטנק הישראלי ירה 335 כדורים על המכונית בה היו רג'ב ומשפחתה, וממרחק זה סביר להניח כי היורה ראה שבמכונית יש אזרחים כולל ילדים. בנוסף, מהתחקיר עלה כי האמבולנס שנשלח לסייע לרג'ב נפגע ככל הנראה מטנק ישראלי גם הוא.

 השפעת האירוע 
המקרה של רג'ב זכה לתשומת לב בינלאומית, כאשר פעילים וארגוני סיוע קראו לעזור במציאתה והבאתה למקום מבטחים במהלך 12 הימים שבהם נחשבה נעדרת. אמה התחננה בפני הקהילה הבינלאומית לא לשכוח את בתה ולהחזירה הביתה. הסהר האדום הפלסטיני השתמש בחשבונות המדיה החברתית שלו לפרסום תמונות של אנשי הצוות הרפואי ושל רג'ב במשך מספר ימים, תוך בקשה לקבל מידע על מיקומם. מספר כלי תקשורת פנו לצבא הישראלי לקבלת תגובה על האירוע. ב-2 בפברואר מסר צה"ל לכתבי CNN כי הוא "לא מכיר את האירוע". שלושה ימים לאחר מכן, אמרו כי "עדיין בודקים את המקרה".

לאחר גילוי גופתה, דמויות פרו-פלסטיניות רבות מתחו ביקורת על כלי תקשורת מערביים, שלדבריהם דיווחו כי רג'ב "נמצאה מתה" מבלי לייחס את מותה לישראל, תוך השוואה לסיקור למות ילדים במלחמת רוסיה-אוקראינה.

הסהר האדום האשים את ישראל באחריות לאירוע וטען כי כיוונה בכוונה לצוות הרפואי של האמבולנס. משרד החוץ הפלסטיני קרא לבית הדין הפלילי הבינלאומי להעמיד לדין את האחראים למותה של רג'ב. ב-13 בפברואר, ארגון זכויות האדם "צדק לכולם" הגיש תביעה לבית הדין הפלילי הבינלאומי, והאשים את צה"ל בפשעי מלחמה רבים בשל הריגתה של רג'ב.

מומחים שמונו על ידי מועצת זכויות האדם של האו"ם אמרו כי ההרג ממחיש את פזיזות פעולות הצבא במערכה בעזה, ומותם של רג'ב, משפחתה והפרמדיקים מראה דפוס רחב יותר של הרג אזרחים המנסים למצוא מחסה ולהימלט מהלחימה בעזה.

באפריל 2024, סטודנטים פרו-פלסטיניים באוניברסיטת קולומביה שבניו יורק תפסו את בניין המילטון בקמפוס. הסטודנטים תלו כרזה גדולה שעליה נכתב: "אולם הינד".

ב-16 במאי סטודנטים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי תפסו מבנה היסטורי נטוש בקמפוס שנקרא מתחם אנה הד ושינו את שמו ל"בית הינד".

במאי 2024, הראפר האמריקאי מאקלמור הוציא את השיר "Hind's Hall", שיר מחאה לכבוד רג'ב ולתמיכה במחאת הסטודנטים. בספטמבר 2024, הוציא שיר המשך בשם "Hind's Hall 2".

במאמר מערכת שפרסם אוון ג'ונס באוגוסט 2024, הוא טען כי הריגתה של רג'ב משתלבת בדפוס של זוועות נוספות מצד ישראל. ג'ונס כתב: "לאחר כל זוועה שהיא מבצעת, למדינת ישראל יש שיטה קבועה: הכחשה, הסחת דעת, הטעיה והמתנה שהעניין יעבור למקום אחר".

ב-3 בספטמבר 2025 צפוי לצאת לאקרנים הסרט קולה של הינד רג'ב, בבימויה של כאותר בן הניה שגם כתבה את התסריט.

 קרן הינד רג'ב 

קרן הינד רג'ב (HRF) היא קרן משפטית, אנטי-ציונית, שמגישה תביעות נגד חיילי צה"ל במהלך מלחמת חרבות ברזל. הקרן היא סניף של הארגון הבלגי-המוסלמי תנועת ה-30 במרץ (על שם יום האדמה מ-30 במרץ 1976). ברשתות החברתיות כתבה הקרן: "אנו מסרבים לתת לסיפורה של הינד להישכח או להידחק הצידה; סיפורה הוא סיפורה של כל הקורבנות של רצח העם הזה".

ראו גם
 קולה של הינד רג'ב

הערות שוליים

קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה
קטגוריה:הרג אזרחים בידי צה"ל
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:עזתים שנהרגו במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:2024 ברצועת עזה