סלייס גמל

סלייס גמל בע"מ (בעבר "קל גמל" ו"IRA ישראל") הוא בית השקעות ישראלי בבעלות משפחות גולדברג (51%) וטוקטלי (49%), הפועל משנת 2012. עד יולי 2020, נקראה החברה "קל גמל". ביולי 2020 רכשה החברה מבית ההשקעות פסגות, באמצעות הראל גמל, את פעילות קופת הגמל בניהול אישי "Slice IRA", ובעקבות הרכישה שינתה את שמה ל"סלייס גמל". נכון לסוף 2023, החברה ניהלה נכסים בהיקף של כ־4.2 מיליארד ש"ח של כ־94,000 עמיתים במספר מסלולים: קופת גמל, קופת גמל להשקעה, קופת גמל בניהול אישי וקרן השתלמות. מנכ"ל החברה עד לשנת 2023 היה אסף גולדברג.

בדצמבר 2023 מינתה רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון את אפי סנדרוב למנהל מורשה בחברה, לאחר שנמצאו ליקויים חמורים בניהול קופות הגמל ובשל חשש כבד ליכולת השבת הכספים לעמיתים. בהמשך הוקפאו כספי העמיתים בחברה, בעקבות ממצאים על ניוד כספים לקרנות השקעה חיצוניות חשודות שאינן עומדות בתקנות. לחברה אף יוחס ביצוע הונאת פונזי לאחר ששילמו ללקוחות שפדו כספים מתוך הפקדות של לקוחות אחרים.

פרשת סלייס נחשבת להונאת הכספים הגדולה ביותר של מוסד פיננסי מפוקח בהיסטוריה של מדינת ישראל. היקף הכספים שאבדו מוערך ב-900 מיליון ש"ח (למעלה מפי שלוש מהיקף הכספים בפרשת המעילה בבנק למסחר).

 פרשת סלייס 

פרשת סלייס היא פרשה פיננסית רחבת היקף, שבמהלכה נגנבו כספי חיסכון פנסיוני מכ־7,500 חוסכים בהיקף של כ־900 מיליון ש"ח.
הפרשה נחשפה לראשונה במאי 2022 על ידי סוכן הביטוח שמואל פיקסמן, שהתריע על ניוד כספי חוסכים לקופת גמל בניהול אישי של סלייס (Slice IRA) ללא ידיעתם ובניגוד לתקנות. מאז חשיפתה ועד מינויו של המנהל המורשה, פעל שמואל פיקסמן באופן עצמאי להשבת כספים לחוסכים, והצליח להחזיר את כספם של 18 עמיתים, ללא תלות בהליך ההסדר של החברה. ממצאיו של שמואל פיקסמן הובילו לביקורת רגולטורית, לפתיחת חקירות נוספות ולמינוי מנהל מורשה לחברה, והפרשה נחשבת לאחת מפרשות הכשלים החמורות בתולדות הפיקוח על שוק ההון בישראל.

בראשית 2023 החלה רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון לערוך ביקורת בחברה בנושא זכויות עמיתים בקופות גמל בניהול אישי. הביקורת לא חשפה את העברות הכספים לקרנות חוץ, ולכן לא עצרה את הניודים. במאי 2023 הוטל על החברה עיצום כספי בסך 2,040,000 ש"ח בגין אי מענה לפניות ציבור.

באוגוסט 2023 הוגשה תובענה ייצוגית נגד סלייס על ידי עו"ד נימרוד אליהו לוי ועו"ד ד"ר עדיאל זימרן (ת"צ 40740-08-23 רונית אביב נ' סלייס גמל בע"מ) ובקשה למינוי גורם שיפקח על הכספים בקרנות החוץ. בדיון מקדמי שהתקיים בבית הדין לעבודה בפני השופט ספיבק הוא הורה לרשות שוק ההון להגיש את עמדתה, ומספר ימים לפני מועד הגשת העמדה הודיעה רשות שוק ההון על מינוי המנהל המורשה והודיעה לבית המשפט כי בעקבות המינוי ההליך מתייתר. בית הדין הארצי לעבודה קבע בפסק דין: "לא ניתן שלא לראות את הקשר שבין הגשת הבקשה ביום 11.10.2023למינוי נאמן להצלת הכספים שבעקבותיו התקיים דיון ביום 26.11.2023 בו אוחד הדיון בסעד הזמני עם התיק העיקרי והרשות נדרשה להתייצב בהליך ולמסור עמדתה".עת"צ 36150-04-24 רונית אביב נ' סלייס גמל (בניהול מורשה)

בספטמבר 2023 ערכה רשות שוק ההון ביקורת חריגה במשרדי סלייס גמל, בעקבות תלונות על קשיים למשוך כספים ואי סדרים חמורים בהתנהלותה. החברה נתבקשה להפסיק לצרף עמיתים לקרנות חוץ חשודות שלא עמדו בתקנות ההשקעה.

רואה החשבון ראובן סווארי, מונה על ידי ראש רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון עמית גל, לעמוד בראש החקירה.

ב־26 בדצמבר 2023 מונה אפי סנדרוב למנהל מורשה, והוקמה ועדת הנהלה שכללה את השופט (בדימוס) יוסף אלון, משה טרי ופרופ' לימור עציוני.

בבדיקות המנהל המורשה התגלו מספר ליקויים חמורים: החברה לא ניהלה מערכת מסודרת לניהול המידע ביחס לקופות הגמל בניהול אישי המאפשרת לייחס את הנכסים לעמיתים, וניהלה חלק מקופות הגמל בניהול אישי על גבי קובצי "אקסל". בניגוד לפרקטיקה המקובלת בישראל, לפיה חברה מנהלת מעבירה כספים לחשבונות נפרדים וייעודיים ("קסטודיאן") על שם כל עמית, לאף אחד מהעמיתים שהשקיעו בקופת גמל בניהול אישי לא נפתחו חשבונות "קסטודיאן" ייעודיים. החברה השתמשה בכספים של עמיתים מסוימים שהופקדו ב"בקופות גמל מסלוליות" כאמצעי תשלום לעמיתים אחרים אשר ביצעו משיכה או ניוד, וזאת לפני שכספי העמיתים המושכים התקבלו מן הקרנות בהן השקיעו. בידי החברה לא היו שערוכים ואסמכתאות בקשר עם השקעות של עמיתיםהעברת כספי עמיתים לקרנות בארצות הברית בקופות גמל בניהול אישי, בנוסף כספי עמיתים בשיעור של כ-900 מיליון ש"ח הושקעו במכשירי השקעה שאינם מותרים על פי חוק.

 הקופות המסלוליות 
בנוסף לפעילותה בתחום קופות הגמל בניהול אישי (IRA), הפעילה סלייס גמל גם קופות גמל מסלוליות. קופות אלו אופיינו במדיניות השקעות שהתבססה במידה רבה על השקעות אלטרנטיביות, ובהן נדל"ן, סחורות ונכסים לא־סחירים אחרים, והוצגו לציבור ולסוכני הביטוח כחלופה למסלולי השקעה מסורתיים.

היקף הכספים שנוהלו בקופות המסלוליות עמד בשיאו על כ־1.8 מיליארד ש"ח. לאחר התערבות רשות שוק ההון ומינוי מנהל מורשה לחברה, היקף הנכסים בקופות אלו עמד על כ־1.18 מיליארד ש"ח, ובהמשך, לאחר סיום שלבי טיפול והתאמות, עלה לכ־1.39 מיליארד ש"ח.

בשל מאפייני ההשקעות הלא־נזילות, פעל בתקופה שקדמה להתערבות הרגולטורית מנגנון מימון נזילות תפעולי, אשר איפשר ביצוע ניודי כספים מהקופות המסלוליות גם כאשר מימוש הנכסים עצמם דרש פרק זמן ממושך. מנגנון זה, שתואר בדיווחים שונים כ"רשת ביטחון" תזרימית, כלל העמדת מימון זמני על ידי הפניקס, ונועד לאפשר עמידה בלוחות הזמנים הקבועים בדין לביצוע ניודים. לפי פרסומים שונים, קיומו של המנגנון היה מוכר ומדווח לסוכני הביטוח במהלך פעילות הקופות.

לא כל הקופות המסלוליות בסלייס היו אלטרנטיביות. הכשל שעליו מדובר נגע בעיקר לקופות עם חשיפה לנכסים לא־נזילים, שם נדרש גשר נזילות, ושם נוצרה הבעיה, הבעיה הייתה שבשל הגישור הפיננסי, נוצר "בור פיננסי" של חוסר בכיסוי התחייבויות עבור קופות הגמל שהושקעו בנכסים לא נזילים.

הקופות המסלוליות של סלייס נמכרו ל־הפניקס תמורת סכום של כ־5 מיליון ש"ח. במסגרת העסקה הועבר תיק נכסים מנוהלים בהיקף של כ־1.15–1.2 מיליארד ש"ח, וכן ניהול חשבונותיהם של כ־100 אלף עמיתים, ובהם כ־90 אלף בעלי קופות גמל, קרנות השתלמות ומסלולי "חיסכון לכל ילד".

העברת ניהול הקופות לפניקס הושלמה במהלך מרץ 2025.

ביום ה׳, 29 בינואר 2026, דחה בית המשפט תביעה שהגיש שמעון גולדברג, מבעלי בית ההשקעות סלייס, נגד רשות שוק ההון, שבה ביקש שלא להשיב סכום של כ־71 מיליון ש"ח. בית המשפט קבע כי מדובר בהון רגולטורי המיועד לקופות הגמל המסלוליות שנוהלו על ידי סלייס, וכי אין לייעד סכום זה לפיצוי נפגעי קופות הגמל בניהול אישי (IRA), שלגביהן מתנהלים הליכים משפטיים נפרדים.

סוכנות פינברט

לאחר סגירת סלייס, ביצעה רשות שוק ההון ביקורת בסוכנות "פינברט" שבפתח תקווה, אחת הסוכנויות המרכזיות לשיווק השקעות אלטרנטיביות לא סחירות. חלק משמעותי מההשקעות ששווקו על ידי פינברט עבר דרך פלטפורמת סלייס, ובהתאם רוב הכספים שהוזרמו דרכה מוקפאים כיום, בדומה לשאר כספי החוסכים בסלייס. על פי הערכות, מעל ל־100 מיליון ש"ח הועברו באמצעות פינברט לקופות סלייס. בסוף מאי 2024 קבעה רשות שוק ההון כי כלל הכספים שהושקעו בקרנות חוץ באמצעות סלייס, בהיקף מוערך של כ־900 מיליון ש"ח (ובכללם גם השקעות פינברט), יושבו לקופות הגמל של החברה. עם זאת, נציגי פינברט טענו כי לדרישה זו אין תוקף משפטי.

הליכים נגד בעלי מניות

בדצמבר 2024 הודיעה רשות שוק ההון לבעל השליטה בסלייס, שמעון גולדברג, כי עליו להעביר 71 מיליון שקל לקופת סלייס בתוך 14 יום. הדרישה הועברה לאחר שימוע שנערך לגולדברג, בעקבות סירובו להעביר את הסכום המקורי שנדרש ממנו, 74 מיליון שקל, כפי שפורסם באוגוסט 2024.

הדרישה של הרשות, בראשות עמית גל, ניתנה על רקע הכנת הדו"חות הכספיים של סלייס לשנת 2023 בידי המנהל המיוחד שמונה לה בסוף דצמבר 2023, רו"ח אפי סנדרוב. במסגרת הכנת הדו"חות התגלה כי לסלייס גירעון של לפחות 64 מיליון שקל בהון העצמי שלה. מאחר שהכנת הדו"חות טרם הסתיימה, ייתכן שהיקף הגירעון אף גדול יותר, ובהתאם עשוי גולדברג להידרש להזרמה של סכומים גבוהים נוספים. ככל הידוע, הרשות ציינה זאת בפניו.

"קרנות לבנות" ו"קרנות אדומות"

ב־2 בדצמבר 2024 הגישה חברת הכנסת מירב כהן (יש עתיד) שתי שאילתות לשר האוצר בצלאל סמוטריץ' בנוגע לפרשת סלייס: האחת על ערבויות המדינה לכספים שלא אותרו, והשנייה על הלקחים מהפרשה. בתשובתו ב־29 בינואר 2025 הדגיש סמוטריץ' כי המדינה לא תפצה את החוסכים וטען כי מדובר ב"לקוחות שנטלו סיכונים". עם זאת, הוא הודה כי בפרשה התקיימו מעילות וניגודי עניינים, וציין כי מונה מנהל מורשה להשבת הכספים, והעריך כי "חלק הארי" מהכספים יוחזר לעמיתים אך לא כולם.

במסגרת פרשת סלייס, המונחים "קרנות לבנות" ו"קרנות אדומות" מתייחסים לשתי קבוצות של קופות גמל בניהול אישי (IRA) שהיו חלק מניהול הכספים של חברת סלייס גמל. הקרנות הלבנות הן קופות שבהן לא נמצאו ליקויים משמעותיים, בעוד שהקרנות האדומות היו קרנות זרות שאליהן הועברו כספים לחו"ל, וחלקם נעלמו.

בנובמבר 2024 הוגשה תוכנית הסדר על ידי הממונה על סלייס, רו"ח אפי סנדרוב. במסגרת התוכנית חולקו החוסכים ל"אשכולות מארגנים", בהתאם לבעלי הקרנות והיקף הכספים שגייסו, כאשר מיקומם המדויק של כספים אלה אינו ידוע.:

הבקשה שהגיש המנהל המורשה, אפי סנדרוב, ביום 28/09/2025 לבית המשפט, מפרטת את מתווה ההסדר לחלוקת הכספים שנותרו בקופת סלייס, וכן את אופן חלוקת הכספים שיתקבלו בעתיד. לפי ההסדר, תיפתח לכל אחד מהעמיתים קופת גמל או קרן השתלמות ייעודית, אליה יועברו הכספים שיקבל כהחזר באופן יחסי. על פי ההערכות, חלוקת הכספים צפויה להתחיל במחצית השנייה של שנת 2026. ההסדר מותנה באישור בית המשפט.

אשכול גיא שנצר: כ־100 מיליון דולר

לגבי פעילותו של אשכול שנצר צוין בבקשת המנהל המורשה כי כספי העמיתים שימשו, בין היתר, למתן הלוואה ללא ביטחונות בסך 32 מיליון דולר לחברה המאוגדת בניו יורק, ולהלוואה נוספת בסך כ-7.2 מיליון דולר לחברה המאוגדת בגאורגיה. עוד דווח על השקעה של כ-40 מיליון ש"ח בקרן גידור זרה שהשקיעה בחברות ציבוריות, וכן על השקעות בנדל"ן בארצות הברית, בהן שותפות עם גורם ישראלי שחברה בבעלותו לניקוי בריכות קיבלה גם היא הלוואה מכספי העמיתים. לפי המנהל המורשה, החברה מצויה בקשיים עסקיים. בנוסף צוין כי לפחות 15 מיליון ש"ח שולמו לצדדים שלישיים עבור "גיוס" עמיתים ו"שיווק" הקרנות, וכי שולמו תשלומים ישירים לשנצר בסך של לפחות כ-2 מיליון דולר.

אשכול ליעם ישראלי: כ־34 מיליון דולר

על פי מידע ומסמכים שבידי המנהל המורשה, ובהסתייגות הנדרשת, עולה כי כספי עמיתים הועברו והופעלו כך:

כ־49,818,271 ש"ח שימשו להעמדת הלוואות לעמיתים שהעבירו כספים לקרנות LATM, מגה ו־NLI. לצורכי חישוב בדולר ארצות הברית, לפי שער המרה אחיד של 3.71 ש"ח לדולר, מדובר בכ־13,428,106 דולר.

סכום של כ־6.5 מיליון דולר מכספי העמיתים הועמד כהלוואה לקרן זרה בשם X Investing Group, שהשתמשה בכספים לרכישת דירת מגורים יוקרתית בישראל. בגין ההלוואה נרשמה הערת אזהרה על שם קרן זרה המנוהלת בידי "אשכול פינברט".

ביחס ליתרת הכספים: בחלקם נעשה שימוש שלא לצורכי השקעת כספי העמיתים, ובחלקם מטרת השימוש אינה ידועה.

צעדי אכיפה והליכים שננקטו בידי המנהל המורשה:

ביום 3.7.2024 הוטל צו עיכוב יציאה מהארץ על ליעם ואנסטסיה. יצוין כי ליעם מצוי בהליכי פשיטת רגל.

ביום 18.9.2024 הוטלו עיקולים על הערות האזהרה שנרשמו בקשר להלוואה שניתנה לרכישת הדירה, וכן על הערת האזהרה שנרשמה לטובת רוכשת הדירה.

נוהלו הליכים נגד גורמים נוספים הקשורים לניהול או לתפעול הקרנות, ובמסגרתם נתפסו תיבות דוא"ל והתקבלו מסמכים נוספים..

אשכול פינברט: כ־61 מיליון דולר

לפי דו"ח המנהל המורשה אפי סנדרוב, חלק ניכר מכספי העמיתים שהועברו דרך סוכנות פינברט שימשו למטרות חורגות מהשקעה, ובהן מימון פעילות החברה, תשלום שכר למקורבים, טיסות ואירוח. כמו כן, כ־5 מיליון דולר הועברו מקרנות פינברט לקרן X Group לצורך רכישת דירת יוקרה הקשורה לקרנות ליעם, וכ־2.5 מיליון דולר ניתנו כהלוואה לחברה גיאורגית שבעל השליטה בה הוא מקורב ליו"ר פינברט, גבריאל קוקואשוילי. עוד נמסר כי כ־25 מיליון דולר ניתנו כהלוואות ללא בטוחות לתאגידים שזהותם אינה ידועה, בעוד ש־15.4 מיליון דולר הושבו לחברה. בעקבות ממצאים אלה הוציא בית המשפט לבקשת המנהל המורשה צווי עיקול, עיכוב יציאה מהארץ ואיסור פעולה בנכסי הקרנות, ובמקביל ביצעה רשות שוק ההון ביקורת במשרדי פינברט.

אשכול אמנון יעקוב: כ־12 מיליון דולר

על פי מידע שבידי המנהל המורשה, כ־500 עמיתים העבירו סך של 12,613,284 דולר לקרנות El Royal Capital, Milano Fund Investment Limited, Phoenix Global Capital 360 Fund LP, LP Investments, ו־Universal Global Investment 360, המאוגדות במדינת מישיגן, ארצות הברית. השותף הכללי בקרנות אלה היא חברת Phoenix Investments 2022 LLC, המאוגדת אף היא במישיגן, שבעל מניותיה הוא אמנון יעקובי, סוכן ביטוח ישראלי. החברה הגישה בקשה למתן צו למסירת מידע ומסמכים נגד יעקובי והקרנות שבניהולו.

המנהל המורשה פועל להשבת נכסי העמיתים, ובמקביל מתקיימים מגעים בין הצדדים במטרה לקדם את ענייני החוסכים. מהממצאים שפורסמו עלה כי קרנות הקשורות ליעקובי העמידו הלוואות לעמיתים בהיקפים משמעותיים (בכלל זה לעמיתי "אשכול שנצר" ועמיתי "אשכול חשבון המעבר"), וכן ביצעו השקעות שונות בתחום הנדל"ן ובמתן אשראי.

אשכול אנא חיימוב כ-27 מיליון דולר

אנה חיימוב, אזרחית ישראלית, הוגדרה כשותפה הכללית ומייסדת הקרן LP Investments 21 Dana ("קרן דנה"), שהוקמה כשותפות מוגבלת ונרשמה במדינת דלאוור שבארצות הברית ביום 9 באפריל 2021. על פי מידע שהגיע לידי המנהל המורשה, כ־800 עמיתים העבירו לקרן זו סכום כולל של 26,784,785 דולר.

ב־8 בפברואר 2024 הגיש המנהל המורשה בקשה לבית המשפט לקבלת מידע ומסמכים בנוגע להשקעות הקרן. אף שבית המשפט הורה לחיימוב להתייצב לדיון, היא לא הופיעה, ואף פיטרה את באת כוחה שעות ספורות לפני הדיון. ב־7 במרץ 2024 הוציא בית המשפט צו שחייב את חיימוב להעביר למנהל המורשה מידע ומסמכים, ולאחר שבקשתה לעיון חוזר נדחתה (8 באפריל 2024), ולא קיימה את הצו, הוגשה נגדה בקשה לפי פקודת בזיון בית המשפט.

גם לדיון בבקשה זו לא התייצבה, וב־9 במאי 2024 הוטל עליה קנס כספי מיידי וכן קנס יומי מצטבר עד לקיום הצו. משהמשיכה להפר את הוראות בית המשפט, הוגשה בקשה נוספת להטלת סנקציה של מאסר. ב־23 בדצמבר 2024 נעתר בית המשפט לבקשה והוציא פקודת מאסר נגדה. התחמקויותיה מהופעה לדיונים ומסירת מסמכים עוררו חשש כי ייתכן שאינה המפעילה האמיתית או הבלעדית של הקרן.

הגב' חיימוב אינה שוהה בישראל מיום .23.11.2021

אשכול אודי יהודה אביטל: כ־2.5 מיליון דולר

הקרנות השקיעו כ-2.2 מיליון דולר ברכישת איגרות חוב של חברה המאוגדת במדינת פלורידה, הנמצאת בבעלותו של מר אביטל, אשר בבעלותה נכסים מניבים במדינה.

תוכנית הסדר

על פי התוכנית, שיעור ההחזר לחוסכים ייקבע בהתאם לאשכול שבו שובצו וליכולת של המנהל להשיב את הכספים, כאשר לא יבוצע סבסוד צולב בין האשכולות.

על פי דו"ח שהגישה רשות שוק ההון לוועדת הכספים של הכנסת, מתוך הכספים שהושקעו בקרנות שלא עמדו בהוראות החוק, כ־550 מיליון שקל הועברו לקרנות שגייסו עמיתים באמצעות הבטחת הלוואות בתנאים מועדפים. על פי הדו"ח, סוכני ביטוח ומשווקים וחברות שכנעו עמיתים להעביר את כספי הפנסיה שלהם לקופת גמל בניהול אישי בחברה, כאשר התמורה הייתה מתן הלוואה בשיעור של כ-20% מהסכום שהועבר.

הקמת עמותה לנפגעי סלייס

ב-24 לחודש אפריל, שנת 2025, הוקמה עמותה בשם "ארגון להגנת חוסכי סלייס הקרנות האדמות".

עיקרי מטרות העמותה: לאגד את קבוצת החוסכים שהעבירו את כל חסכונותיהם וקופות הגמל שלהם לחברת סלייס גמל בע"מ על מנת לפעול להשבת כספים שהושקעו ונגנבו תוך ביצוע כל הפעולות הנדרשות. מתן תמיכה מקצועית ונפשית לנפגעי סלייס וסיוע לכל הנפגעים שידם אינה משגת.

הסכם ראשון להשבת כספי נפגעי סלייס

ביוני 2025 נחתם הסכם ראשון להשבת כספים בפרשת סלייס. רו"ח אפי סנדרוב, שמונה כמנהל המורשה של סלייס בדצמבר 2023, הגיע להסכמה עם ליעם ישראל על החזרת סכום של כ־25 מיליון דולר (כ־90 מיליון שקל) מתוך כ־900 מיליון שקל שנעלמו בהשקעות אסורות בקרנות חוץ. מדובר בכ־11% מסך הכספים שנעלמו.

במסגרת תוכנית ההסדר שחילק סנדרוב, הוגדרו "אשכולות מארגנים" לפי הגורמים שגייסו את הכספים. ליעם ישראל, שהוביל את "אשכול ליעם ישראל", גייס כ־34 מיליון דולר (כ־120 מיליון שקל). על פי ההסכם, החוסכים שהעבירו את כספם לקרנות החוץ יקבלו החזר מלא ותוספת של 2% על הסכום שהשקיעו. כמו כן, כ־30 מיליון שקל מתוך הסכום שגויס הוחזרו לחוסכים כהלוואות. ההחזר נקבע להתבצע בשלוש פעימות, ביוני, אוגוסט ונובמבר 2025 – באמצעות המנהל המורשה.

על אף חתימת ההסכם, נכון למועד זה אף חוסך עדיין לא קיבל בפועל את כספו מאז מינויו של סנדרוב לממונה על סלייס.

ב-26 לחודש יוני 2025, עתרו כ־50 נפגעי פרשת סלייס לבג"ץ, באמצעות לובי 99 והקליניקה לזכויות ניצולי שואה ואנשים בזקנה מאוניברסיטת תל אביב, בדרישה ששר האוצר יעמיד ערבות מדינה לחובות החברה. שר האוצר בצלאל סמוטריץ' דחה את הבקשה, והבהיר כי הפתרון שנבחר הוא מתן הלוואה ממשלתית בהיקף של 20 מיליון שקל לניהול המנהל המורשה.דיון בוועדת הכנסת לנושא שירותים פיננסיים האוצר דיווח כי אותרו כ־65% מכספי החוסכים, אך כ־30% מהסכום שמוצג כהשבה מתבסס על ההסכם עם ליעם ישראל שטרם יושם בפועל, ולכן הכספים עדיין לא הועברו לעמיתים.
ממוזער|533x533 פיקסלים|הפגנה של עמותת נפגעי סלייס IRA, ב14/12/2025, בכניסה לבית משפט המחוזי בתל אביב, שם התנהל דיון בנושא תוכנית ההסדרה של רו"ח אפי סנדרוב, הממונה על סלייס מטעם רשות שוק ההון. תוכנית ההסדרה לאיתור והשבה של 850 מיליון השקלים שנגנבו מ-7500 נפגעי  סלייס IRA

ביום 28 לחודש ספטמבר 2025, הגיש המנהל המורשה של סלייס, אפי סנדרוב, בקשה לבית המשפט ובה נטען כי ליעם ישראל ואנסטסיה קוטייבה לא עמדו בהסכם שנחתם עמם ואושר ביולי אותה שנה. לפי ההסכם התחייבו ישראל, המנהל בפועל של שלוש קרנות המאוגדות במישיגן (Mega Or, LATM ו-NLI), וקוטייבה, ששימשה כשותף הכללי בקרנות, להשיב לקופת סלייס סכום כולל של 20 מיליון דולר. ההחזר נקבע להתבצע בשלוש פעימות: מיליון דולר בחודש יולי, כ-3 מיליון דולר נוספים בתחילת ספטמבר ויתרת הסכום, 16 מיליון דולר, עד תחילת דצמבר. בעוד שהפעימה הראשונה שולמה, הפעימה השנייה לא הועברה. בבקשה צוין כי נשלח מכתב התראה לישראל ולקוטייבה לפני נקיטת הליכים משפטיים ומימוש בטוחות, ואף התקיימה פגישה עם הצדדים לשם הסדרת יתרת התשלומים והוספת בטוחות, אך נכון למועד ההגשה טרם הושגו הסכמות.

אישור מתווה הסדר החוב בחברת הגמל סלייס

במאי 2025 אישר בית המשפט המחוזי בתל אביב, באופן עקרוני, את מתווה הסדר החוב בחברת הגמל סלייס, שגובש על ידי המנהל המורשה שמינתה רשות שוק ההון, רו"ח אפי סנדרוב. ההליך עוסק בכספי חוסכים בהיקף של כ־850 מיליון שקל, שהועברו בשנים 2022 עד 2023 לקרנות השקעה אלטרנטיביות בחו"ל במסגרת קופות גמל בניהול אישי (IRA), וחלקם לא הושב עד למועד הדיונים.

המתווה מבוסס על חלוקת העמיתים ל"אשכולות", בהתאם לזהות מארגני קרנות ההשקעה אליהן נותבו הכספים. כל אשכול מטופל בנפרד, תוך ניסיון לממש נכסים, לנהל משא ומתן עם גורמים מעורבים ולהשיב כספים לעמיתים. בין האשכולות שנכללו במתווה: גיא שנצר, ליעם ישראל, אנה חיימוב, פינברט, אמנון יעקבי ואודי אביטל. בחלק מהמקרים נחתמו או מתנהלים הסכמי השבה חלקיים, ובאחרים נמשכים מגעים משפטיים ומסחריים.

בדיונים שנערכו בבית המשפט צוין כי תהליכי ההשבה מורכבים ומתמשכים, בין היתר בשל השקעת כספים בנכסים לא סחירים, הלוואות ארוכות טווח והחזקה של חלק מהנכסים בידי קרנות זרות. השופטת סיגל יעקבי עמדה על משך ההליכים והדגישה כי אף שננקטים צעדים חריגים בהיקפם, השבת מלוא הכספים צפויה להימשך זמן רב. כן צוין כי מתנהלת חקירה במישור הפלילי, אשר טרם עברה לשלב פומבי.

לצד הקרנות המכונות "אדומות", נבחנת גם השבת כספים מקרנות המכונות "לבנות", שבהן לא נמצאו ליקויים מהותיים, אך קיימים עיכובים בקבלת מידע ובשיוך כספים לעמיתים. לפי נתונים שהוגשו לבית המשפט, חלק ניכר מכספי הקרנות הלבנות טרם שויך לעמיתים ספציפיים, והשלמת התהליך צפויה להימשך גם בשנת 2026.

בית המשפט קבע כי במסגרת ההסדר תינתן עדיפות לעמיתים שלא קיבלו הלוואות על חשבון השקעתם ולעמיתים שהגיעו לגיל פרישה. לפי המתווה, כספים שיושבו יופקדו עבור כל עמית בקופת גמל או קרן השתלמות ייעודית. נכון לסתיו 2025, כשליש מהכספים שהועברו לקרנות האדומות טרם אותרו, חלק נוסף אותר אך שוויו אינו ודאי, וחלק מהסכומים הושבו לעמיתים באמצעות הלוואות או הוחזרו לקופת סלייס.

ההליך המשפטי מצוי בהמשך התדיינות, והחלטות נוספות בנוגע לאישור הסדר החוב הסופי, מימוש נכסים ודרישות רגולטוריות מבעלי השליטה צפויות להתקבל בהמשך.

תביעה אזרחית בסך של כ־950 מיליון שקל נגד בני משפחת גולדברג ונושאי משרה בחברה

בדצמבר 2025 הגיש המנהל המורשה שמונה לחברת סלייס, רו״ח אפי סנדרוב, תביעה אזרחית בסך של כ־950 מיליון שקל נגד בני משפחת גולדברג ונושאי משרה בחברה, בטענה לכשלים חמורים בניהול החברה ולהונאה רחבת היקף בכספי העמיתים. על פי כתב התביעה, כ־7,500 עמיתים העבירו כ־850 מיליון שקל לקופות גמל וקרנות השתלמות בניהול אישי (IRA), אשר נוידו לקרנות השקעה זרות ולא מפוקחות, וחלק ניכר מהכספים לא הושב. התביעה מייחסת אחריות לכשלים למנכ״ל לשעבר אסף גולדברג, לדירקטוריון ולשומרי הסף של החברה, ומצביעה על היעדר ממשל תאגידי, העברת כספים ללא הוראות תקינות של עמיתים ופגיעה באמון הציבור במערכת החיסכון הפנסיוני. סכום התביעה כולל, בין היתר, נזקי תשואה נטענים, גירעון בחשבונות מעבר והוצאות הניהול המורשה. נכון למועד הגשת התביעה, האגרה הנדרשת לצורך בירור ההליך, בהיקף של כ־10 מיליון שקל, טרם שולמה, והמשך ההליך כפוף להכרעת בית המשפט בנושא זה.

 תביעה נוספת נגד גורמים המעורבים בפרשה 
בינואר 2026 הגיש המנהל המורשה של סלייס, אפי סנדרוב, כתב תביעה נוסף לבית המשפט המחוזי בתל אביב נגד קבוצה של גורמים שפעלו במסגרת הקרויה „אשכול אנה חיימוב“. לפי כתב התביעה, פעילות האשכול הובילה לניוד של כ־26.8 מיליון דולר מכספי עמיתי סלייס לקופות בניהול אישי ומשם לקרן זרה, כאשר גורל הכספים אינו ידוע במלואו. במסגרת ההליכים נתבעו גם גורמים נוספים, ובהם סוכני ביטוח וגורמים מתווכים שלקחו חלק בשיווק הקרנות. במהלך ההליכים הוצא צו מאסר לפי פקודת ביזיון בית המשפט נגד אחת הדמויות המרכזיות, לאחר שלא קיימה צו למסירת מידע בנוגע לכספי העמיתים.

הסדר הפדיון וחלוקת הכספים לעמיתי "אשכול אמנון יעקובי"
לאחר מאמצים ממושכים, הוגשה לבית המשפט המחוזי בתל אביב בקשה לאישור הסדר פשרה, שנחתם ביום 30 בדצמבר 2025, בין סלייס גמל בע״מ, באמצעות המנהל המורשה רו״ח אפי סנדרוב, לבין אמנון יעקובי וחברות וקרנות הקשורות אליו. על פי המסמכים שהוגשו לבית המשפט, כספי עמיתי סלייס בהיקף של כ־12.6 מיליון דולר ארה״ב (כ־42.25 מיליון ש״ח) הועברו לקרנות פרטיות שבשליטתו של יעקובי, ושימשו בין היתר למתן הלוואות לעמיתים, העברות לחברות בבעלות בני משפחה, השקעות נדל״ן בישראל ובחו״ל, השקעות טכנולוגיות ופעילות עסקית נוספת. במסגרת ההסדר התחייב יעקובי להשבה מוערכת של כ־24 מיליון ש״ח, כאשר חלק ניכר מהסכום מבוסס על ויתור על גביית הלוואות שניתנו לעמיתים מכספי הפנסיה עצמם, ולא על החזר כספי ישיר. יתרת ההשבה מבוססת על העברת נכסים קיימים והתחייבות להעברת חלק מהכנסות עתידיות לאורך מספר שנים. במסמכים הוזכרה גם פעילות מסחרית וציבורית, לרבות חסויות שניתנו באמצעות חברות קשורות למועדון הכדורגל בית"ר ירושלים. גורמים שונים העלו שאלות בנוגע לשיעור ההשבה בפועל, למידת השקיפות של כלל מקורות המימון ולפיקוח על יישום ההתחייבויות שנקבעו בהסדר.

 הסדר להשבת כספים מקרן זרה Shayna LP 
במקביל להליכים המשפטיים, הוגש לבית המשפט הסכם להסדרת השבת כספים מקרן השקעות זרה בשם Shayna LP, אליה הועברו כ־12 מיליון דולר מכספי עמיתי סלייס דרך אשכול שנוהל בעבר על ידי גיא שנצר. ההסכם קובע מימוש הדרגתי של נכסי הקרן עד סוף שנת 2026, הפחתה בדמי הניהול ודמי ההצלחה, והעברת התקבולים לחשבון ייעודי לטובת העמיתים הרלוונטיים. ההסדר כפוף לאישור בית המשפט ואינו כולל ויתור על תביעות נגד גורמים אחרים המעורבים בפרשה, לגביהם שמורה לסלייס הזכות להמשיך בהליכים משפטיים.

 עתירת בג״ץ של לובי 99 
ב־14 בינואר 2025 דן בג״ץ בעתירה שהוגשה על ידי עשרות מנפגעי פרשת סלייס, בשיתוף עם לובי 99, נגד שר האוצר בצלאל סמוטריץ' ומנהל רשות שוק ההון עמית גל. העתירה עסקה בדרישה למתן מענה זמני וסיוע מיידי לנפגעים, ובפרט לעמיתים קשישים וסיעודיים, עד להשלמת הליכי השבת הכספים. הרכב השופטים הורה למדינה לעדכן את בית המשפט בדבר המענה הזמני שיינתן לנפגעים, תוך ציון כי קיימת הסכמה בדבר חומרת הפגיעה, והמחלוקת נוגעת לדרכי הטיפול בה.

הסדר להשבת כספים לעמיתי אשכול אודי אביטל

במסגרת מאמצי השבת הכספים בפרשת סלייס חתם המנהל המיוחד של חברת הגמל סלייס, אפי סנדרוב, על הסכם שלישי להשבת כספים עם אחד מהיזמים שפעלו במסגרת מה שכונה "הקרנות האדומות". ההסכם נחתם עם אודי אביטל, סוכן ביטוח שגייס כ־2.5 מיליון דולר מחוסכי סלייס והשקיעם בפעילות נדל"ן בפלורידה. בהתאם להסכם, אביטל התחייב להשיב 2.3 מיליון דולר בפריסה על פני שש שנים, באמצעות מימוש נכסי נדל"ן שבבעלותו, כאשר סלייס קיבלה בטוחה בדמות זכויות בחברה המחזיקה בנכסים. הסכם זה מצטרף להסכמים קודמים שנחתמו עם אמנון יעקובי ועם ליעם ישראל, וכן להליכים משפטיים המתנהלים מול יזמים נוספים. במקביל, מתנהלת תביעה רחבת היקף נגד בעלי השליטה ובכירים בסלייס, בטענה לניהול רשלני והפרת חובת אמון שהובילו, על פי הנטען, לאובדן של מאות מיליוני שקלים מכספי החוסכים.

 השלכות 
מאז מינוי המנהל המורשה לניהול בפועל של חברת סלייס, הוקפאו כלל כספי העמיתים במאמץ לברר את היקפי הנזק ולבנות תוכנית הסדר שתכלול את מכירתן של הקרנות השונות לגופי גמל אחרים.

הפרשה נחשבת לאחד הכשלים החמורים ביותר בתולדות הפיקוח על שוק ההון בישראל, והובילה לדיונים בוועדת הכספים של הכנסת ולקריאות לבחינה מחודשת של מנגנוני הפיקוח בענף.

בעקבות קריסת סלייס החלה רשות שוק ההון לגבש רפורמה מקיפה בתחום קופות הגמל בניהול אישי (IRA). טיוטת התקנות החדשות מציבה רף גבוה יותר לחוסכים שיוכלו לנהל כספים ב־IRA, מגבילה את שיעור ההשקעות בנכסים לא סחירים ל־25% ואוסרת על השקעה בקרנות חוץ לא סחירות. הצעדים עוררו התנגדות מצד קרנות גידור, גופים מוסדיים וחברות ביטוח, שטענו כי יגרמו ליציאת כספים מהשוק המקומי ולפגיעה בענפי השקעות כמו נדל"ן ופרייבט אקוויטי.

בנובמבר 2024 הודיע מועדון בית"ר ירושלים על הסכם חסות עם קבוצת ההשקעות X Group (אקס גרופ), שתופיע על שרוול חולצות השחקנים. תחקיר כלכליסט חשף כי הקבוצה מנוהלת בפועל בידי ליעם ישראל, דמות מרכזית בפרשת סלייס, אף שהבעלות הרשמית רשומה על שם בת זוגו.

עוד קודם לכן, במאי 2023, חתמה חברת Rentify שבבעלות אמנון יעקובי, גם הוא מהמעורבים בפרשת סלייס, על הסכם חסות עם המועדון. לפי דו"ח המנהל המיוחד, אשכול אמנון יעקובי קיבל מעל 12 מיליון דולר מכספי חוסכים שלא הושבו במלואם.

 השלכות על האכיפה המנהלית 
 צעדי רשות ניירות ערך 
בעקבות פרשת סלייס, רשות ניירות ערך הגבירה את פעולות הפיקוח והאכיפה. בשנת 2024 הוטלו עשרה עיצומים כספיים בהיקף כולל של כ־700 אלף ש"ח על גופים שעסקו בהצעת השקעות אלטרנטיביות, כגון קרנות נדל"ן וקרנות גידור, ללא פרסום תשקיף כנדרש בחוק.רשות ניירות ערך - הודעות לעיתונות, 2024 השיווק נעשה ברובו באמצעות האינטרנט, כלי תקשורת ורשתות חברתיות.

בדצמבר 2024 הוטלו עיצומים נוספים: רילקו השקעות נדל"ן בע"מ נקנסה בכ־188 אלף ש"ח בגין ארבע הפרות, עוגן השקעה בוויסקי שותפות מוגבלת בע"מ נקנסה בכ־36 אלף ש"ח, וסמארט פאנדינג בע"מ נקנסה בכ־23 אלף ש"ח.כלכליסט - עיצומים כספיים ברשות ניירות ערך, דצמבר 2024

בנוסף, הוטל עיצום כספי בסך כ־300 אלף ש"ח על פורטפוליו וולת' מנג'מנט סוכנות לביטוח פנסיוני בע"מ, בגין שיווק השקעות ללא ביצוע בירור צרכים ותיעוד השיחות עם הלקוחות, כנדרש לפי החוק.רשות ניירות ערך - עיצומים כספיים, 2024

 הסדרת תחום ההמלצות ברשת 
רשות ניירות ערך הודיעה על כוונתה להסדיר את תחום ההמלצות על השקעות ברשתות החברתיות ובפורומים מקוונים. בנייר עמדה מתוכנן ייקבע כי משפיעני רשת יחויבו להיחשף בשמם, להצהיר שאינם בעלי רישיון ייעוץ ולהימנע מפעילות אנונימית. כמו כן תיאסר פעילות המערבת ניגודי עניינים, כגון החזקת מניות שעליהן ניתנת המלצה.כלכליסט - הרשות מתכננת להסדיר המלצות השקעה ברשת, 2024

המהלך מנומק בעלייה בשיעור המשקיעים הפרטיים העצמאיים בשוק ההון המקומי ועלייה בהונאות ברשתות החברתיות, בהן קבוצות סגורות מנפחות מניות קטנות ולאחר מכן מבצעות מכירה בחסר.

 צעדי רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון 
במקביל, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון פרסמה טיוטת הוראות שמטרתה הידוק הפיקוח על סוכנויות ביטוח ותאגידי ייעוץ פנסיוני. ההוראות כוללות:
 חובת דיווח על ניגודי עניינים בין סוכנויות ללקוחות.
 חובת דיווח על תשלומים ישירים מלקוחות ועל הסכמי מיקור חוץ מהותיים.
 חובת הצהרה על נכונות הנתונים המדווחים.
 חובת דיווח שוטף וממוכן מצד תאגידי ייעוץ בנקאי.

לדברי הרשות, צעדים אלו נועדו לשפר את יכולת הפיקוח והבקרה על פעילות בעלי הרישיון הפנסיוני, להבטיח שקיפות, לצמצם חשש לניגודי עניינים ולחזק את ההגנה על ציבור החוסכים.רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון - פרסומי טיוטות הוראות, 2024

 השלכות נוספות 
קריסת סלייס חשפה לציבור ולרגולטור בשוק הפיננסי הישראלי כשלים מבניים חשובים שמקורם בערבוב תחומים, בתמריצים בלתי מאוזנים והחולשה בפיקוח. בעקבות כך התברר שלא רק גופים חדשים וקטנים נמצאים בסיכון, אלא גם גופים ותיקים ולכן קריסות נוספות התרחשו בהמשך.

 קריסת סוכנות הביטוח נטו 
סוכנות הביטוח נטו נקלעה למשבר משמעותי זמן קצר לאחר פרשת סלייס. בעוד הסיבה המרכזית לקריסת סלייס הייתה הזרמת כספי חוסכים להשקעות אלטרנטיביות המנוהלות ללא פיקוח הדוק, ההובילו לעיתים לאובדן כספים משמעותי, כאן נטו סבלה מסכסוך עסקי עם שותפיה. בנוסף, עלו חשדות לניגודי עניינים בין פעילות הפצה לפעילות ייצור מוצרים פיננסיים, שהדבר נבחן במסגרת ביקורת של רשות ניירות ערך ורשות שוק ההון ביטוח וחיסכון. בעקבות תלונות של לקוחות שהפסידו את כספם.

 ביטול רישיון גלובל נט 
ב-1 ביולי 2025 ביטלה רשות ניירות ערך את רישיון השיווק של חברת ההשקעות גלובל נט GNA שיווק השקעות. בעקבות ביקורת מקיפה עלה כי החברה שיווקה באופן אגרסיבי ושיטתי מוצרים פיננסיים מסוכנים, גם לנוכח קשיי נזילות שלה, תוך שלילת התאמה לצורכי לקוחות וניגוד עניינים בין החברה לבין הקרנות שהיא שיווקה, כל זאת בתוך מערכת יחסים שבה טובת החברה גברה על טובת הלקוחות.

 ביטול רישיון גולד ניהול פיננסי 
ב-3 ביוני 2025 ביטלה רשות ניירות ערך את רישיון ניהול התיקים של גולד ניהול פיננסי. הביקורת, שנמשכה בין מאי 2024 לפברואר 2025, העלתה כשלים משמעותיים: אי־עמידה בדרישות ההון העצמי, ביצוע השקעות אסורות וניכוי עמלות באופן שאינו תואם לרגולציה. בעל השליטה לשעבר, סוכן הביטוח אלעד שוחט, נבדק בשל קשריו לפרשת סלייס, שבמסגרתה הופנו כספים לקרנות אלטרנטיביות הקשורות לפרשה. הרשות סבורה כי בשל הכשלים ומעורבותו, החברה אינה ראויה להחזיק ברישיון ניהול תיקים. כמו כן שוחט טען כי החזיק לשליטה לתקופה קצרה בלבד ולא מסר מידע כוזב, אך הוא נתבע כחלק ממעורבים בפרשה.

 שלילת רישיונות סוכני ביטוח מסוכנות פינברט 
בתאריך 23/12/2025, הממונה על שוק ההון, הביטוח והחיסכון, עמית גל, שלל את רישיון סוכן הביטוח של שבעה סוכני ביטוח שפעלו במסגרת סוכנות פינברט, בשל מעורבותם בפרשת סלייס. לפי הודעת הרשות, הסוכנים ביצעו הפרות חמורות של הוראות הדין, אשר גרמו לנזק משמעותי ללקוחות ולפגיעה באמון הציבור במערכת החיסכון הפנסיוני.

בנוסף, נמסר כי רשות שוק ההון מנהלת הליכים מינהליים נוספים נגד חמישה סוכני ביטוח נוספים הפועלים בסוכנות, כך שמספר הסוכנים שצפויים לעמוד בפני שלילת רישיון עשוי להגיע ל־12.

נכון למועד עדכון הערך, שמות סוכני הביטוח שצוינו בהודעת הרשות טרם פורסמו לציבור, ואף אינם מופיעים באתר רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, בניגוד למקובל בפרסומי שלילת רישיון מינהליים.

 ראו גם 
 הלוואות לחוסכים מהגופים המוסדיים
 הלוואות חוץ-בנקאיות בישראל
 פדיון קרן פנסיה

 קישורים חיצוניים 



 גילי מלניצקי, 
 גילי מלניצקי, 

 מאמרים על פרשת סלייס באתר פיקסמן סוכנות לביטוח.


 הוועדה לענייני ביקורת המדינה - 5 באוגוסט 2025 - חלק א
 הוועדה לענייני ביקורת המדינה - 13.01.26 - חלק ב
 ועדת הכספים - 20 במאי 2025 - חלק ג - מספר נושאים
 ועדת הכספים - 25 ביוני 2024 - חלק ג
 ועדת הכספים - 7 בינואר 2025 - חלק ב - התנהלות רשות שוק ההון מול חברת "סלייס"
 ועדת המשנה לעניין פיקוח על גופים נותני שירותים פיננסיים בתחום שוק ההון - 4 בפברואר 2025

 הערות שוליים 

קטגוריה:בתי השקעות ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2012
קטגוריה:פשעים כלכליים בישראל