זירות מלחמת חרבות ברזל

זירות מלחמת חרבות ברזל החלו להתעצב עם פרוץ המערכה ברצועת עזה, אולם הלחימה התרחבה במהרה לשבע זירות פעילות ברחבי המזרח התיכון.

המלחמה כוללת התמודדות מתמשכת עם טרור פלסטיני ביהודה ושומרון, תקיפות של ארגון "חזבאללה" מלבנון, ופעילות של מיליציות פרו-איראניות בסוריה ובעיראק. בנוסף, המערכה כוללת חילופי מהלומות ישירים מול איראן ותקיפות מצד החות'ים בתימן. כל אחת מזירות אלו התפתחה באופן ובקצב ייחודי, ובעוד שעזה נותרה הזירה המרכזית לאורך רוב תקופת המלחמה, המוקד המבצעי נדד לעיתים בין הגזרות השונות בהתאם להסלמה ולאינטרסים האסטרטגיים. בספטמבר 2024 נפתח בלבנון מבצע "חיצי הצפון", שכלל תמרון קרקעי בדרום המדינה והפך את הזירה הצפונית למוקד הלחימה העיקרי. בדצמבר 2024, הובילה קריסת משטר אסד בסוריה ליציאה למבצע "חץ הבשן", שבמסגרתו ביצע צה"ל תמרון בהיקף מצומצם ברמת הגולן הסורית ובדרום-מערב סוריה. התפתחות משמעותית נוספת נרשמה ביוני 2025, עם פתיחת מבצע "עם כלביא" באיראן, שהעביר את מרכז הכובד למערכה ישירה מול המעגל השלישי.

טבח שבעה באוקטובר

בעקבות מתקפת הטרור הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל למיטוט שלטון החמאס ברצועת עזה ולהשבת החטופים. בהמשך התרחבה המלחמה והשפעותיה גם לזירות נוספות ברחבי המזרח התיכון.

 רצועת עזה 

ממוזער|כוחות צה"ל ברצועת עזה במהלך המלחמה

 לבנון 

ממוזער|כוחות חטיבת גולני במהלך התמרון הקרקעי בלבנון
זירת לבנון במלחמת חרבות ברזל נפתחה ב-8 באוקטובר 2023, כאשר ארגון הטרור "חזבאללה" שיגר רקטות מונחות ופגזי ארטילריה לעבר עמדות צה"ל בהר דב וחוות שבעא. מתקפה זו, שהגיעה כביטוי לתמיכת הארגון במתקפת הפתע על ישראל, נענתה בתקיפות מל"טים וירי ארטילרי ישראלי לעבר עמדות חזבאללה סמוך לגבול ישראל–לבנון. חילופי האש, שכללו שימוש נרחב בטילי נ"ט ובתקיפות אוויריות, ליוו את המערכה לאורך שלביה השונים והפכו את הגבול הצפוני לחזית פעילה ומתמשכת. 

עם פרוץ הלחימה, פינתה ישראל עשרות יישובים הסמוכים לגבול, בהם מטולה, חניתה, מנרה וראש הנקרה. היישובים פונו מתושביהם ונותרו מאוישים על ידי כוחות צה"ל וכיתות כוננות בלבד. בשלביה הראשונים של המערכה, התמקד חזבאללה בירי יומיומי של נשק מדויק נגד טנקים לעבר המבנים ביישובים אלו, דבר שהוביל להרס שיטתי של תשתיות ובתי מגורים. ככל שהתמשכה הלחימה, הרחיב הארגון את טווח הירי באמצעות טילים וכטב"מים חמושים לעומק רב יותר, מה שהוביל לפינוי חלקי של העיר קריית שמונה ולפגיעות בבסיסי צה"ל ובנפש. 

בתגובה למתקפות, נקט צה"ל במדיניות של סיכולים ממוקדים נגד פעילי טרור, בעיקר בדרום לבנון ובביירות, לצד השמדת בסיסי מחבלים ותשתיות צבאיות. פעילות הצבא כללה גם תקיפות אוויריות יזומות נגד חוליות משגרי נ"ט בטרם ביצוע הירי. המערכה בזירה זו גבתה מחיר כבד של אבדות בנפש ונזק רב לרכוש משני עברי הגבול, כאשר ישראל פועלת לשיבוש יכולותיו המבצעיות של חזבאללה ולהרחקת איומיו מהיישובים הסמוכים לגדר.

 סיכולים ממוקדים 
ב-2 בינואר 2024 ביצעה ישראל את ההתנקשות בסאלח אל-עארורי, תקיפה אווירית בדאחיה של ביירות, שהביאה להתנקשות בחייו של סאלח אל-עארורי, סגן יו"ר הלשכה המדינית של חמאס, ולמותם של שישה נוספים. ההתנקשות התרחשה יום לפני שחזבאללה ציין את יום השנה ה-4 לחיסולו של מפקד כוח אל-קודס האיראני קאסם סולימאני ב-6 בינואר שיגר חזבאללה כ-40 רקטות לעבר צפון ישראל כ"תגובה ראשונית" להריגתו של אל-עארורי. הרקטות כוונו ליב"א 506, וגרמו לו נזק.

ב-8 בינואר 2024 התנקשה ישראל בוויסאם א-טוויל, סגן מפקד כוח רדוואן של חזבאללה, אותו האשימה בביצוע התקיפה בבסיס אווירי מירון יומיים קודם לכן. בתגובה להריגתו של א-טוויל, חזבאללה פתח במתקפה של מזל"ט על מפקדת פיקוד הצפון של ישראל בצפת למחרת, הממוקמת כ-20 ק"מ (12 מייל) מהגבול. עלי חוסיין ברג'י, מפקד הכוחות האוויריים של חזבאללה בדרום לבנון שעל פי הדיווחים היה אחראי לפיגוע, נהרג בתקיפה אווירית, על פי ישראל, לצד שלושה חברי חזבאללה נוספים, בח'רבת סלם זמן קצר לפני שהחלה הלווייתו של א-טוויל. עם זאת, חזבאללה הכחיש כי ברג'י נהרג.

ב־30 ביולי 2024, ביצע חיל האוויר הישראלי את ההתנקשות בפואד שוכר בביירות, בה התנקש בחייו של פואד שוכר, מפקד בכיר בארגון חזבאללה. ההתנקשות בפואד שוכר, שכונה "רמטכ"ל חזבאללה" הובילה לעליית מדרגה בלחימה בחזית הצפונית.

 מבצע חיצי הצפון 

בספטמבר 2024 התחיל השלב השני בלחימה בצפון, השלב התחיל ב-17 בספטמבר כאשר הקבינט עדכן את מטרות המלחמה והוסיף את החזרת תושבי הצפון לבתיהם כיעד נוסף. בשעות אחר הצהריים, אירע פיצוץ מתואם של אלפי מכשירי זימונית (בִּיפֶּרים) מרשת הקשר של פעילי חזבאללה. פעילי חזבאללה שנשאו את הזימוניות על גופם, נפצעו בדאחייה בביירות בירת לבנון, ובאזורים נוספים ובהם הר הלבנון, וגבולה הדרומי עם ישראל. אחד מהפצועים היה שגריר איראן בלבנון. חזבאללה תיאר את ההתפוצצות כמתקפת סייבר שאותה ייחס לישראל, כחלק מלחימתה בחזית הצפון במלחמת חרבות ברזל. לפחות 39 אנשים נהרגו ועוד כ-4,000 נפצעו, מהם לפחות 400 באופן קשה, כתוצאה מפיצוץ מכשירי הקשר. לפי דיווחים בסוריה 18 מפקדים בחזבאללה נפצעו מהתפוצצות המכשירים, 6 מהם במצב קשה ו-7 נהרגו, בנוסף לפי אותם דיווחים לפחות 19 חיילים של משמרות המהפכה נהרגו.

ב-18 בספטמבר החל מהשעה 17:00 התחיל גל שני של פיצוצים, התפוצצו מכשירי קשר רבים בדאחייה בביירות ובדרום לבנון, מדגם שונה מהזימוניות שהתפוצצו יום לפני כן. בסך הכול ביום זה נהרגו לפחות 25 אנשים ונפצעו כ-608. לאחר המתקפה מחבלי חזבאללה נצפו תוקפים ומגרשים את כוח האו"ם מלבנון. לאחר תקיפות אלו צה"ל התחיל ברצף סיכולים ממוקדים, ב-20 בספטמבר הרג חיל האוויר את אברהים עקיל, מפקד מערך המבצעים בחזבאללה, ברובע הדאחייה בביירות ביחד עם שרשרת הפיקוד של כוח רדואן שאחד מיעדיה המרכזיים הוא כיבוש הגליל ביום פקודה. ב-23 בספטמבר צה"ל התחיל את מבצע חיצי הצפון, ביום זה הוא השתלט על שידורי תחנות רדיו ודרש מאזרחי דרום לבנון שנמצאים בכפרים בהם חזבאללה שומר נשק להתפנות, בנוסף נשלחו מסרים בווצאפ ודרך אתרים נוספים. מספר שעות לאחר מכן יותר מ-150 מטוסי קרב של חיל האוויר תקפו 800 מטרות בכל מרחב בדרום לבנון, בלבנון דווחו על פיצוצים ענקיים. דווח על שני בכירים שנהרגו, השייח' עלי אבוריא ומוחמד סאלח. לפי הערכות של צה"ל עשרות אלפי רקטות וכטב"מים הושמדו, לאחר סיום התקיפות צה"ל תקף בהרים מצפון לביירות. ב-24 בספטמבר בשעות אחר הצהריים, הרג צה"ל את אבראהים קובייסי, ראש מערך הטילים של חזבאללה ואת שאר צמרת יחידת הטילים של חזבאללה, בדאחייה של ביירות. וב-26 בספטמבר הרג צה"ל את מפקד היחידה האווירית של חזבאללה וחלקים גדולים מצמרת היחידה.

 מבצע סדר חדש 

ב-27 בספטמבר 2024 צה"ל תקף את המפקדה המרכזית של חזבאללה בלבנון שנמצאת ברובע הדאחייה בביירות, התקיפה הייתה התקיפה הכי עוצמתית של צה"ל אי פעם בביירות. לפי צה"ל התקיפה נועדה לפגוע בנסראללה, בנוסף דווח כי בכירים אחרים בחזבאללה נהרגו, בהם האשם ספי א-דין ונעים קאסם אך הדבר התברר כלא נכון. ב-28 בספטמבר צה"ל אישר שמזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה ומפקד חזית הדרום ומספר 3 בחזבאללה עלי כרכי נהרגו.

התמרון הקרקעי בדרום לבנון

 סוריה 

ממוזער|כוחות יחידת שלדג כובשים את כתר החרמון במבצע חץ הבשן

 תקיפות ישראל בסוריה 
בין ה-12 ל-22 באוקטובר 2023, ישראל פתחה בשלוש התקפות על שדות תעופה בסוריה, במיוחד אלו של דמשק וחלב. ב-24 באוקטובר תקפה ישראל בנפת דרעא בדרום סוריה, תקיפה שגרמה למותם של שמונה חיילים סורים ולפציעות של שבעה אחרים, לפי סוכנות הידיעות הממשלתית של סוריה SANA.Syria says 8 soldiers killed in Israeli strikes

ב-20 בינואר 2024, דווח כי בתקיפה ישראלית בסוריה נהרג סאדג' אומידזאדה, קצין מודיעין בכוח אל-קודס של משמרות המהפכה בסוריה, יחד עם ארבעה קצינים נוספים של משמרות המהפכה.

תקיפה נוספת המיוחסת לישראל היא התקיפה הישראלית ליד שדה התעופה הבין-לאומי חלב.

 הקמת מכשול "מזרח חדש" 

כחלק מלקחי מתקפת הפתע החלה ישראל בבניית מכשול באזור קו החביות (קו הגבול הבינלאומי שבין ישראל לסוריה) לאחר הגדר החוצצת בינה לבין הגולן הסורי. המכשול, שזכה לכינוי "מזרח חדש", כולל תעלה עמוקה וסוללת עפר לצד שדה מוקשים.

 כניסה מחודשת לאזור החיץ 

לאחר הפסקת האש בדרום לבנון, החלו המורדים בצפון סוריה לנצל את העיתוי, בו צבא סוריה מותש ובעלות בריתו של נשיא סוריה עסוקות במלחמות משלהן (איראן נגד ישראל ורוסיה נגד אוקראינה) ופתחו בהתקפה שהביאה לאחר פחות משבועיים להפלת שלטונו של אסד בסוריה. בתגובה לכך, ובניסיון למנוע זליגה השל האירועים, צה"ל יצא לפעולה רחבה בשטחי הפרדת הכוחות של 1974 ומעבר להם.

בנוסף צה"ל פתח בגל תקיפות להשמדת אמצעי לחימה שעתיד להיות איום על ישראל לאור המתרחש.

 תימן 

ממוזער|נמל חודיידה לאחר מבצע יד ארוכה
בנובמבר 2023 הכריזו החות'ים מלחמה על ישראל בעקבות מלחמת חרבות ברזל, והחלו לשגר טילים לעבר מטרות בישראל כפעולת תמיכה בארגוני הטרור ברצועת עזה ובחזבאללה. הם תקפו וחטפו אוניות בים סוף שיש להן קשר לישראל. ארצות הברית ביקשה מישראל לא לתקוף את החות'ים כדי למנוע את התרחבות העימות לאזורים נוספים, והחזירה את החות'ים לרשימת ארגוני הטרור. ב-22 בפברואר הודיע עבד אל-מאלכ אל-חות'י, מנהיג החות'ים, כי מאז מתקפת חמאס ב-7 באוקטובר 2023 שיגרו הכוחות החות'יים 183 טילים וכלי טיס בלתי מאוישים לעבר יעדים ישראליים ב"פלסטין הכבושה".

 מבצע שומר השגשוג 

בעקבות התקיפות החות'יות הודיע מזכיר ההגנה של ארצות הברית, לויד אוסטין, בביקורו בישראל ב-18 בדצמבר 2023 על מבצע שומר השגשוג (באנגלית: Operation Prosperity Guardian) שהוא קואליציה צבאית המשלבת את כוחות חיל הים מ-20 מדינות בהובלת ארצות הברית, במטרה לאבטח ספינות מסחריות הנעות בנתיב השיט בים האדום ובמפרץ עדן מפני ניסיונות תקיפה של החות'ים במסגרת מעורבותם במלחמה.

 תקיפות אוויריות בהובלה אמריקאית בתימן 

ב-3 בינואר 2024 קואליציית מדינות בהובלת ארצות הברית הציבו אולטימטום לחות'ים להפסיק את פעילותם. מאז 12 בינואר 2024 ארצות הברית ובריטניה, בתמיכת אוסטרליה, בחריין, קנדה והולנד, שיגרו סדרה של טילי שיוט מסוג טומהוק ותקיפות אוויריות נגד החות'ים בתימן בתגובה להתקפות החות'ים על ספינות בים האדום. התקיפות נועדו לפגוע ביכולות החות'ים לתקוף ספינות משא בים האדום. החות'ים אמרו שלפחות חמישה בני אדם נהרגו ושישה נפצעו. בשבוע שלאחר מכן, בוצעו שבע תקיפות נוספות של טילי טומהוק על מטרות בתימן על ידי הצי האמריקני.

 מבצע קשת פוסידון 

ב-22 בינואר, פתחו צבאות ארצות הברית ובריטניה במתקפה משולבת מהאוויר ומהים במספר מחוזות בתימן, בעיקר בבירה צנעא ואל-חודיידה. התקיפה בוצעה באמצעות שיגור טילי טומהוק לעבר מחסני נשק ומשגרים של החות'ים. תקיפה זו נחשבת לתקיפה העוצמתית ביותר מתחילת המבצע עד אותה העת.

 עיראק 

 התקפות מעיראק על בסיסי צבא אמריקאים 
החל מ-17 באוקטובר 2023, יזמו מיליציות פרו-איראניות בעיראק סדרה של יותר מ-130 התקפות על בסיסים ונכסים של צבא ארצות הברית בסוריה ובעיראק, בתגובה לתמיכת ארצות הברית בישראל מלחמת חרבות ברזל. התקפות אלו הביאו לפציעות של עשרות אנשי צבא אמריקאיים וב-28 בינואר 2024 אף נהרגו שלושה. בתגובה ארצות הברית פתחה במתקפות נגד מרובות, שהביאו למותם של למעלה מ-30 חמושים, כולל מפקד בכיר של תנועת נוג'בה, מושטק טאלב א-סעידי.

 התקפות מעיראק על ישראל 
מאז נובמבר 2023, המיליציות הפרו-איראניות בעיראק לקחו אחריות על התקפות מל"טים וטילים נגד מטרות בתוך ישראל כנקמה על הלחימה ברצועת עזה. המיליציות הצהירו כי ימשיכו "להכות במעוזי האויב" כל עוד הלחימה בעזה נמשכת. המיליציות טענו כי תקפו באילת, ים המלח, רמת הגולן, אסדת כריש, מפרץ חיפה, אשדוד, קריית שמונה ותל אביב, טענות שרובן התגלו כשקריות. בחודש ספטמבר העלו העיראקים את מעורבותם בתקיפות נגד ישראל על ידי טילים וכטב"מים, וב-3 באוקטובר 2024 לראשונה נגרם נזק בנפש כאשר שני חיילי גולני נהרגו מפגיעת כטב"מ בצפון רמת הגולן. בנובמבר 2024, פנה שר החוץ גדעון סער למזכירות מועצת הביטחון בנוגע למתקפות הכטב"מים מעיראק. למחרת עיראק הודיעה כי היא נוקטת צעדים כדי למנוע תקיפות המבוצעות משטחה.

 תקיפות איראניות בכורדיסטן העיראקית 
ב-15 בינואר 2024, איראן ביצעה שורה של תקיפות אוויריות ומזל"טים בתוך עיראק וסוריה, בטענה כי תקפו את המפקדה האזורית של המוסד וכמה מעוזים של "ארגוני טרור" דוגמת ג'יש אל-עדל, בתגובה לפיגוע בכרמאן ב-3 בינואר, שעליו נטלה אחריות המדינה האיסלאמית (דאעש). העיר ארביל, בירת חבל כורדיסטן העיראקית, הייתה היעד של 11 מתוך 15 הטילים הכוללים שנורו. ארבעת הטילים הנותרים כוונו לעבר נפת אידליב בסוריה, לאזורים שבשליטת האופוזיציה הסורית. בהתקפה האיראנית בארביל עצמה, נהרגו ארבעה אזרחים ונפצעו 17 אחרים. ממשלת עיראק וכורדיסטן העיראקית גינו את התקיפות ודחו את טענות איראן כי כוונתה הייתה לפגוע בנוכחות הישראלית ובארגוני הטרור שם.

 איראן 

ממוזער|בניין שהותקף בטהרן במהלך מבצע עם כלביא
ב-1 באפריל 2024 תקפו מטוסי קרב, תקיפה המיוחסת לישראל, את מבנה הקונסוליה האיראנית בדמשק, הצמוד למבנה השגרירות האיראנית בעיר, שכתוצאה ממנה נהרג מוחמד רזא דאהדי, מפקד כוח אל-קודס בלבנון ובסוריה, סגנו, ואישים נוספים במשמרות המהפכה.

בתגובה, ב-13 באפריל תקפה איראן את ישראל במעל 100 כטב"מים ומעל 100 טילי שיוט שהיו לתקיפה הראשונה על ישראל משטח איראן מאז המהפכה האיסלאית ב-1979. רובם המוחלט של הטילים והכטב"מים יורטו. נגרם נזק קל לבסיס נבטים, וילדה בת 7 מהפזורה הבדואית נפצעה קשה.

ב-13 ביוני, במסגרת מבצע עם כלביא, תקפה ישראל במתקפת פתע מטרות צבאיות, אתרי גרעין ויעדי ממשל באיראן. בתגובה, שיגרה איראן מאות טילים בליסטיים וכטב"מים לעורף הישראלי, שגרמו ל-29 הרוגים, אלפי פצועים והסבו נזק רב לרכוש. ארצות הברית תקפה מתקני גרעין באיראן ב-22 ביוני. ב-24 ביוני, בתיווך ארצות הברית, הסכימו שני הצדדים להפסקת אש.

 יהודה ושומרון 

ממוזער|סיירת חרוב פועלת בנור שמס
לצד הלחימה ברצועת עזה היוותה גזרת יהודה ושומרון את אחת מזירות הלחימה העיקריות. ארגוני הטרור הפלסטינים ביהודה ושומרון, בעיקר חמאס, הגבירו מאמצים להוציא פיגועים, ולגרום לתסיסה ציבורית על רקע אירועי המלחמה. במקביל לתקיפות חיל הים וחיל האוויר הישראלי ברצועת עזה וכניסת כוחות היבשה לתוכה, פעלו כוחות צה"ל למיגור וסיכול תשתיות הטרור ברחבי יהודה ושומרון.

ב-28 באוגוסט 2024, פתח צה"ל במבצע מחנות קיץ במטרה להשמיד תשתיות טרור פלסטיני.

ב-21 בינואר 2025, החלו כוחות צה"ל, שב"כ ומג"ב את מבצע חומת ברזל שנועד למגר את הטרור בצפון השומרון, בדגש על מחנה הפליטים ג'נין. במהלך המבצע נהרסו בתים רבים, ונהרגו עשרות מחבלים פלסטינים.

בפעילות בחזית יהודה ושומרון נהרגו  לוחמי צה"ל ומג"ב.

 הערות שוליים 

*