שירותי הרווחה של חזבאללה

שירותי הרווחה של חזבאללה הם תוכניות פיתוח חברתי המאורגנות על ידי ארגון הטרור חזבאללה. הפופולריות של חזבאללה בקרב האוכלוסייה השיעית הלבנונית, היסטורית אחת הקהילות העניות והמוזנחות ביותר בלבנון, נובעת בחלקה מהשירותים החברתיים שהוא מספק. לשירותים החברתיים יש תפקיד מרכזי בתוכניות המפלגה, הקשור קשר הדוק לתפקידיה הצבאיים והפוליטיים-דתיים. סיפוק שירותי הרווחה מהווה חלק מרכזי מהאסטרטגיה הכוללת של הארגון ותרומה גדולה לפופולריות שלו בקרב האוכלוסייה השיעית בלבנון. הארגון מספק מגוון רחב של שירותים, כולל חינוך, שירותי רפואה, בניין תשתיות, סיוע כלכלי ותמיכה חברתית לקהילות המוזנחות והעניות במיוחד. שירותים אלה מתפקדים לא רק כסיוע לצרכים בסיסיים אלא גם כאמצעי לקשר את האוכלוסייה לארגון, לחזק את התמיכה הפוליטית והדתית בו ולהגביר את התחושה של מחויבות ונאמנות לאידאולוגיה של חזבאללה.

ההתערבות החברתית והכלכלית של חזבאללה ממלאת תפקיד משלים לפעילותו הצבאית והפוליטית, ומאפשרת לו להשתרש עמוק יותר בקרב האוכלוסייה המקומית. זו אסטרטגיה שמאפיינת לא רק את חזבאללה אלא גם ארגונים אחרים בעולם הערבי ובמזרח התיכון, שבהם פעולות חברתיות והתערבות בתחום הרווחה משמשות כדרך להשיג לגיטימציה פוליטית ותמיכה ציבורית.

התוכניות החברתיות והבריאותיות של חזבאללה, המוערכות במאות מיליוני דולרים מדי שנה, מהוות חלק בלתי נפרד מהתמונה הרחבה של הארגון בלבנון. כפי שציין צוות החשיבה האמריקאי Council on Foreign Relations, אחד מהמכונים המובילים לחשיבה בארצות הברית, חזבאללה הוא ספק מרכזי של שירותים חברתיים, והוא מפעיל בתי ספר, בתי חולים ושירותים חקלאיים, המשרתים אלפי שיעים לבנונים."Fast Facts: Hezbollah."  Fox News. 13 July 2006. 8 July 2010.

הפעילות החברתית והבריאותית הרחבה זו של חזבאללה מסייעת לו להשריש את עצמו בחברה הלבנונית ולהרחיב את התמיכה והלגיטימציה שהוא מקבל מהאוכלוסייה המקומית. בנוסף, היכולת להציע שירותים אלו מקלה על השתלבותו של חזבאללה בזירה הפוליטית הלבנונית, כאשר הוא פועל לא רק ככוח צבאי אלא גם כשחקן פוליטי וחברתי משמעותי.

השילוב של פעילות צבאית, פוליטית וחברתית מאפיין את חזבאללה כארגון מורכב, שהופך אותו לשחקן מרכזי בלבנון ובאזור, עם השפעה נרחבת הן על הדינמיקה הפנימית בלבנון והן על המתרחש במזרח התיכון בכלל.

עם זאת, המיקוד של חזבאללה בשירותים לקהילה השיעית עלול להחריף את הניכור ולהעמיק את החלוקות הסוציו-כלכליות בחברה הלבנונית. קיימת חשש שקבוצות דתיות ואתניות נוספות ירגישו נטושות או מדוכאות. בלבנון, שהיא מדינה עם פלורליזם דתי ואתני מגוון, מתעוררת הצורך ליצור איזון בהפצת שירותים ותמיכה לכל חלקי האוכלוסייה, בלי להעדיף או להבדיל בין זהויות דתיות או אתניות שונות.

 סקירה כללית 
מהרגע הראשון של הקמתו, איראן שיחקה תפקיד קריטי בתמיכה בחזבאללה. בשנות ה-70, הקהילה השיעית בלבנון חוותה מצב כלכלי וחברתי נמוך בפריפריה של הערים הגדולות. הנטישה מצד הממשלה, שלא הצליחה לספק שירותים בסיסיים למשפחות הנזקקות, יצרה ואקום שנוצל על ידי איסלאמיסטים, ביניהם פעילים מאיראן. החל מ-1982, איראן הגבירה משמעותית את התמיכה הכלכלית בחזבאללה, עם הערכות שהתמיכה השנתית מגיעה לסכום של בין 700 מיליון למיליארד דולר.

 בריאות 
חזבאללה יזם את הקמת מוסד השהיד וכן קרן נפרדת לפצועים, אשר מטרתה לספק סיוע לאזרחים שנפגעו במהלך פעולותיו. הקמת קרן לפצועים נבעה מהמוגבלות של קרן הקדושים לכסות את כל הצרכים של האזרחים הפצועים. כחלק משירותי הבריאות שהוא מציע, חזבאללה הקים מספר בתי חולים ולמעלה ממאה מרכזים רפואיים, כולל משרדים לטיפולי שיניים ומוסדות לבריאות הנפש.

מרבית התקציב שחזבאללה מקבל מאיראן מופנה למאמצים צבאיים, תופעה שהתעצמה עקב עליית הריבית באיראן. כתוצאה מכך, המימון הזמין לשירותי חזבאללה החברתיים והבריאותיים נפגע. במאמץ לפצות על הירידה במימון, חזבאללה אחראי על משרד הבריאות של לבנון. בדרך זו מקווה חזבאללה להנהיג מערכת בריאות עצמאית, תוך שהוא מפחית את התלות בתמיכה הכספית מאיראן.

ב-2021, חזבאללה ארגן יבוא דלק מאיראן ללבנון, בניסיון להתמודד עם המשבר הכלכלי והאנרגטי במדינה. נסראללה, מנהיג הארגון, הצהיר בנאום שהדלק שיובא יופנה בראש ובראשונה לתמיכה במוסדות ציבוריים וחברתיים כגון בתי יתומים, בתי חולים ציבוריים, תחנות מים, בתי אבות והצלב האדום הלבנוני.

לאחר רעידת האדמה שפקדה את טורקיה וסוריה ב-2023, חזבאללה הפעיל מנגנון סיוע הומניטרי כדי לתמוך בנפגעים בסוריה, מהלך שמשקף את היכולת של הארגון לתמוך לא רק בלבנון אלא גם במדינות סובבות בזמני מצוקה.

תרומת איראן בתחום הבריאות בלבנון הייתה בולטת במיוחד בתקופת המאבק בנגיף הקורונה, בה חזבאללה הציג ארגון ויעילות יותר מפלגים אחרים, במיוחד באזורים השיעיים. לפי תחנת הרדיו הלבנונית נור, ההצלחה של חזבאללה במאבק בקורנה באזורים אלו הושגה ברובה בזכות המימון שקיבל מאיראן לבניית ותחזוקת התשתיות הרפואיות. מתחמי אכסניה ומתקני נוער הוסבו למתחם הסגר לטיפול בחולי קורונה כמו כן, בתי חולים רבים הוסבו לאפשר טיפול במספר גדול יותר של חולים, כאשר בית החולים דאר אל-חקמה הוא רק דוגמה אחת לכך.

בנוסף, לאחר הרס בתים רבים במהלך המאבק בין חזבאללה לישראל, הייתה לבנון זקוקה לשיקום. סכום כסף גדול נשלח על ידי איראן באמצעות חזבאללה על מנת לשקם את הבתים. רוב המימון של איראן הלך לבנייה מחדש של רובע הדאחייה השיעי בדרום ביירות.

 חינוך 
חזבאללה מפעיל מערך רחב של מוסדות חינוך תחת אגף החינוך שלו, המספקים חינוך לצעירים שיעים בלבנון. מספר מוסדות אלו קשורים ישירות למפלגה, בעוד אחרים מזוהים עמה באופן עקיפי. הליבה של פעילות חינוכית זו היא בבתי הספר אל-מהדי, שנתמכים על ידי הממסד האסלאמי להוראה וחינוך. לצדם עומדים בתי הספר אל-מוסטאפא, המזוהים עם חזבאללה דרך אחד ממנהיגי המפלגה, נעים קאסם. בתי ספר אל-מוסטאפא ממוקמים בעיקר בפרברים הדרומיים של ביירות, בעוד שבתי הספר אל-מהדי נמצאים בבעלבכ, צידון וצור. יחידת החינוך מפעילה גם את צופי אל-מהדי, וכולם מתפקדים ככלי להפצת האידאולוגיה והמסרים של חזבאללה בקרב הנוער השיעי הלבנוני, אך אינם נמצאים תחת בעלות רשמית של הארגון.

חלק ניכר מהתמיכה הכספית שחזבאללה מקבל מאיראן מושקע במימון הוצאות של בתי ספר פרטיים בלבנון, הפועלים על פי האידאולוגיה השיעית. מערכת החינוך בלבנון מגוונת וכוללת בתי ספר ממלכתיים ופרטיים, כאשר האחרונים מלמדים תוך שמירה על הקווים האידאולוגיים של איראן. בין העקרונות המועברים בבתי הספר האלה נמנים כבוד למנהיגי איראן כמו רוחאללה חומייני וקאסם סולימאני, תמיכה בהתנגדות נגד ישראל, והערצה לשהידים. שתי הרשתות הבולטות הן אל-מהדי, שנוסדה ב-1993, ואל-מוסטפא. אל-מהדי אף מפעילה בית ספר בעיר קום, איראן, ללבנונים המעוניינים בלימודי דת, עם שכר לימוד נגיש, ומשך משפחות שיעיות עניות יותר. לעומת זאת, בתי הספר אל-מוסטפא מתאימים יותר לתלמידים ממשפחות שיעיות עשירות או למשפחות בכירי חזבאללה.

 תשתיות 
הקמת אגודת ג'האד הבינוי (ג'יהאד אל-בינע) ב-1988 התבצעה כחלק מהתרחבות ארגון ג'האד הבינוי המקורי מאיראן ברקע הפלישה הישראלית ומלחמת האזרחים בלבנון. משימתו העיקרית הייתה לבנות מחדש בתים למשפחות שבתיהן נהרסו בעקבות ההתקפות הישראליות. ג'האד הבינוי הרחיב את פעילותו לאורך הזמן ובנה בתי ספר ומוסדות חינוכיים נוספים של חזבאללה, דאג לאספקת מים ולפינוי פסולת. בין השנים 1988 ל-1991, במהלך פעולות ישראל בלבנון, הארגון שיקם מעל 1000 בתים שנפגעו. במהלך מלחמת לבנון השנייה ב-2006, כשמים זורמים לא היו זמינים בביירות, ג'יהאד אל-בינע סיפק מים ברחבי העיר. הקהילה השיעית בדרום ביירות ראתה בחזבאללה גם כתנועה פוליטית וגם כמספק שירותים חברתיים, מעבר לפעילותו הצבאית. לאחר המלחמה, ג'יהאד אל-בינע התחרה עם הממשלה הלבנונית על פרויקטים לשיקום האזורים ההרוסים, ולפי פרופסור ג'ודית פאלמר הריק מהאוניברסיטה האמריקאית, הארגון זכה בהערכה רבה בקרב הציבור בזכות ניסיונו ומומחיותו בתחום השיקום.

הוצאות האגודה נאמדות בעשרות מיליוני דולרים מדי שנה, והן מתממנות בעיקר דרך תמיכה כלכלית מאיראן אל חזבאללה, אשר מממן גם את תשתיותיה האזרחיות. האמריקאים, שהחלו להטיל סנקציות על האגודה, תומכים בהערכה זו. מקורות תמיכה נוספים כוללים תרומות, עזרה מהממשל הלבנוני, פעילות חברות מסחריות ואף ייתכן שפעילויות בלתי חוקיות.

אגודת ג'האד הבינוי מפעילה רשת מתנדבים, ביניהם פועלים ומהנדסים, לשיקום אזורים שנפגעו מהרס רחב היקף, כגון לאחר מלחמת לבנון השנייה. האגודה מתחילה באיסוף מידע ופינוי הריסות, ממשיכה בתמיכה כלכלית לנפגעים ומסיימת בשיקום מבנים, כולל תשלום הפרשי פיצויים ובנייה מחדש.

 בנקאות 
חזבאללה מפעיל בקרב העדה השיעית בלבנון רשת של שירותי בנקאות חברתיים באמצעות אגודת "אל-קרד אל-חסן", הכפופה ישירות למחלקה הסוציאלית של הארגון. האגודה מתבססת על עקרונות ה"שריעה" האסלאמית, האוסרת על נשך וריבית, ומספקת ללקוחותיה הלוואות נוחות באמצעות קרנות קהילתיות. מודל זה הופך את האגודה לחלופה פיננסית פופולרית ואטרקטיבית, במיוחד על רקע קריסת המערכת הבנקאית הרשמית בלבנון. על אף שהאגודה אינה גובה ריבית, היא מקיימת מנגנון כלכלי בר-קיימא הנשען על עמלות שירות, דמי הצטרפות, תרומות ופיקדונות בערבויות זהב או מט"ח. מנגנון זה מאפשר לחזבאללה לנהל מערכת מוניטרית עצמאית המנותקת מהרגולציה הלבנונית והבינלאומית. בדרך זו, מצליח הארגון לשמר משאבים כלכליים בתוך הקהילה ולחזק את חוסנו הכלכלי של המגזר השיעי המזוהה עמו. מעבר להיבט הכלכלי, פעילות האגודה נועדה לשרת יעד אסטרטגי,  הפיכת החברה השיעית לנדבך בלתי נפרד מ"חברת ההתנגדות". באמצעות מתן פתרונות למצוקות היומיום, חזבאללה מייצר תלות עמוקה של האזרח בארגון, מה שמבטיח נאמנות פוליטית רחבה. תהליך זה מסייע לחזבאללה לבסס מעמד של מעין "מדינה בתוך מדינה", המנהלת מערכות חיים שלמות במקביל למוסדות המדינה הלבנונית הרשמיים.

 מוסד השהיד של חזבאללה 
מוסד השהיד של חזבאללה הוקם בהשראת הקרן לענייני חללים ולוחמים  באיראן. הוא נוסד בעקבות מלחמת לבנון הראשונה, במטרה לתמוך במשפחות "שהידים" פלסטינים. מטרת הקרן היא לספק מעטפת תמיכה נרחבת למשפחות, כולל סיוע סוציאלי, שירותי רפואה ומענה בתחומי החינוך. במסגרת פעילותה, מקיימת הקרן פרויקטים מגוונים כמו חלוקת מזון וביגוד, לרבות טקסי הנצחה וביקורים בקברי מחבלים שנהרגו במהלך פעילותם וטקסים הוקרה למענם. אף שחלק ניכר מהוצאות המוסד ממומן על ידי איראן, חלק מהשירותים החברתיים ממומנים ממקורות עצמאיים כמו שכר לימוד, מיזמי צדקה וגיוס תרומות.

 סיפוק שירותים חברתיים וסדר יום פוליטי 
חזבאללה מספק מערך שירותים חברתיים לאוכלוסייה בלבנון, עם דגש מיוחד על הקהילה השיעית. אולם, הארגון גם מציע שירותים ללבנונים מחוץ לקהילה השיעית. עם זאת, עדיפות ניתנת לחברי המפלגה המחויבים. התומכים של חזבאללה מתחלקים לחברים מחויבים, המשתתפים בפעילויות הדורשות השקעה רבה וסיכון, ולאוהדים, הפחות פעילים ונדרשים לתמריצים כדי להישאר מעורבים. החלוקה וההפצה של השירותים החברתיים של חזבאללה נועדו לשרת את האג'נדה הפוליטית של הארגון. לאחר מלחמת האזרחים בלבנון, חל שינוי במדיניות השירותים החברתיים מתמקדות אך ורק בשיעים לכלל האוכלוסייה, בייחוד בתחילת שנות ה-2000.

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:חזבאללה: ארגונים ותפקידים