אביעזר שפירא

הרב אביעזר (זליג אשר) שפירא (29 בפברואר 1944, ה' באדר ה'תש"ד – 11 בפברואר 2026, כ"ד בשבט ה'תשפ"ו) היה משגיח וראש ישיבת קול תורה לצעירים, מנהיג חסידות דרוהוביץ', רב בית המדרש "אור החיים" של החסידות וחבר בהנהלת כולל חבת ירושלים וחברה קדישא "חסידים" בירושלים.

 ביוגרפיה 
 ראשית חייו 
נולד בירושלים לרחל, בתו של הרב יוסף גרשון הורביץ, ולרב שלמה אהרן שפירא, תלמיד חכם בעל היתר הוראה שהיה ממייסדי תנועת אחדות ישראל וברית החשמונאים בארץ ישראל ונפטר בגיל צעיר.

למד בתלמוד תורה "שילה" והמשיך לישיבת קול תורה שם התקרב לראש הישיבה הרב שלמה זלמן אוירבך והיה מקורב למשגיח הרב גדליה אייזמן. בעת לימודיו בישיבה זכה בפרס מטעם משרד הדתות על חיבור שכתב בשאלה הלכתית. עלה לישיבת חברון והתקרב לרב יחזקאל סרנא ובהמשך לבנו, הרב חיים סרנא, שהציע לו את השידוך שלו. על שנות לימודיו בקול תורה התבטא הרב שמואל אוירבך שהוא היה נחשב למתמיד של הישיבה ועל שנות לימודיו בחברון התבטא הרב דוד כהן שהוא היה דמות של יראת שמיים ובעל שליטה גדולה בלימוד.

לאחר נישואיו נכנס ללמוד בכולל רוממה ובכולל מאה שערים של הרב רפאל צבי רייכמן שהיה מפורסם בכך שלמדו בו תלמידי חכמים ידועים. קיבל תעודת יורה יורה ושימש כדיין בבית הדין של הרב אברהם דב לוין.

 פעילות ציבורית 
עם פטירת האדמו"ר מדהורוביץ', הרב אברהם יעקב שפירא, הוצעה האדמו"רות לאחיו, הרב אבי עזרי זליג, שסירב. על אף היותו של הרב אביעזר בוגר מוסדות החינוך הליטאיים, לקח על עצמו לשמר את החסידות, ובשנת ה'תש"ל, שנתיים לאחר פטירת הרב אבי עזרי זליג, הוכתר הרב אביעזר למנהיג חסידי דרוהוביץ' ולרב בית המדרש "אור החיים" שייסד הרב אברהם יעקב בשנת ה'תר"ץ ברחוב מלאכי בשכונת גאולה. בשנת ה'תשל"ח שופץ בית המדרש. סבו של הרב אביעזר, הרב אבי עזרי זליג מגוואדזיץ, היה בן דוד וגיס של הרב אברהם יעקב.
ממוזער|בית המדרש "אור החיים" של חסידות דרוהוביץ'

במסגרת הנהגת החסידות קיים הרב שפירא סעודה שלישית בשבתות בבית המדרש בה היה מוסר דרשה. מדי שנה היו יוצאים בני הקהילה בראשותו לשבת חיזוק במושב מירון. בשבת הגדול ושבת שובה היה דורש בסוגיות הש"ס. היה בקשר עם אדמו"רים רבים ובפרט לשושלת בית רוז'ין שהיא המקור של חסידות דרוהוביץ'. החזיק בירושה את הטלית של האדמו"ר מרוז'ין והיה מתעטף בה בימים נוראים. התפלל בנוסח ספרד כמנהג החסידים אך קדיש יתום בישיבה היה אומר בנוסח אשכנז.

בשנת ה'תשל"ח מונה על ידי הרב שלמה זלמן אוירבך למשגיח בישיבת קול תורה לצעירים במקביל לרב דב זאב שטיינהויז, שעזב כעבור כשנה. תחת הנהגתו נחשבה הישיבה למובילה בין הישיבות הקטנות והוא היה משתתף בכינוסים וראיונות בנושאי חינוך. היה מתייעץ רבות עם הרב יוסף שלום אלישיב והרב שלמה זלמן אוירבך והיה מצטט מפסקיו ודרכיו. לאחר פטירתו היה בקשר חם עם בנו, הרב שמואל אוירבך.

לפני שינוי השליטה בעיתון "יתד נאמן" שהוביל הרב אהרן יהודה ליב שטינמן, נעשה ניסיון להכניס רבנים נוספים לוועדה הרוחנית של העיתון, ובהם את הרב שפירא.

הרב שפירא נהג לפקוד את הכותל המערבי מדי יום, ובמהלך השנים ייסד וניהל את מנהג אמירת "נשמת כל חי" בכותל בחצות הלילה, והיה מזכיר עשרות שמות בעל פה. סירב לתת לעמותות לקחת חסות על המנהג, ובימים שלא היה יכול להגיע למניין בחצות, הגיע מאוחר יותר ואמר ביחידות.

הרב שפירא היה חבר בהנהלת כולל חבת ירושלים וחברה קדישא "חסידים" בירושלים, זאת בהמלצת הרב משה הלברשטאם שאמר לו שיש לו הזדמנות לעשות חסד שלא על מנת לקבל פרס.

תחת עמותת "הדר אסתר" ניהל גמ"ח הלוואות, מענקים וסיוע להכנסת כלה. העמותה הוקמה לזכר סבתה של אשתו, הרבנית אסתר וינקלר, אשתו של הרב מיכאל שלום וינקלר, שהיה רב בקופנהגן. העמותה נועדה להיות נציגתה של ארגון צדקה בשם "יודיסק סיקלוב" שהוקם בקופנהגן בשנת 1924. בנוסף הוציא הרב שפירא יחד עם הרב יצחק כהן את ספרו של הרב מיכאל שלום "משברי ים" על מסכת סנהדרין.

 סוף ימיו ופטירתו 
בחודשים האחרונים לחייו, מפאת חולשתו, מיעט במסירת שיחות בישיבה. בכסלו ה'תשפ"ו חלה החמרה במצבו, והוא אושפז בבית החולים הדסה עין כרם. בסוף חודש טבת חזר לישיבה למסור שיחה ולומר "נשמת כל חי" יחד עם התלמידים, אך כעבור זמן קצר אושפז שוב ומצבו הידרדר.

לאחר קרוב ליובל שנות פעילות ציבורית, נפטר בכ"ד בשבט ה'תשפ"ו. הלווייתו יצאה מבית מדרשו ברחוב מלאכי ומשם עברה לישיבת קול תורה בבית וגן. נטמן בחלקת האדמו"רים החדשה בהר המנוחות.

 משפחתו 
הרב שפירא היה נשוי לרבנית שרה יראת בתו של הרב מאיר אפרים וינקלר שכיהן כרב קהילת מחזיקי הדת בקופנהגן ובהמשך כר"מ בישיבת תורה אור בירושלים, בנו של הרב מיכאל שלום וינקלר, רב קהילת מחזיקי הדת בקופנהגן וחבר מועצת גדולי התורה באירופה. לזוג נולדו עשרה ילדים והם גידלו גם את ארבעת הילדים של אחותו שנתייתמו.

 בניו 
 בנו הרב מיכאל שלום לומד בישיבת רשב"י ולבקשת אביו מונה להמשיך את הנהגת בית המדרש בירושלים.
 בנו מנחם שפירא הוא סגן וממלא מקום ראש עיריית בני ברק, יושב ראש דגל התורה בעיר ומנהל המחלקה המוניציפלית של סיעת דגל התורה.
 בנו גדליה שפירא הוא מנכ"ל לשעבר של העיתון "מרכז העניינים".
 בתו חנה דבורה מנהלת בסמינר דרך ישראל ברחובות.
 בתו שפרה נישאה לבנו של הרב ברוך שמואל דויטש.

 חתניו 
 הרב רפאל יחיאל ברלין, בנו של הרב מנחם צבי ברלין, ראש ישיבת רבנו חיים עוזר בבני ברק.
 הרב יצחק וולף, מרבני כולל אבי עזרי בירושלים.
 הרב רפאל פרוש, ר"מ בישיבת חדוות התלמוד במודיעין עילית.
 הרב חיים אהרן אביעד, מורה צדק וראש כולל רצופות במודיעין עילית.
 הרב צבי אריה זייבלד, דיין בבית המדרש רמלה לוד.
 הרב אברהם ישעיהו פישר, ראש כולל נחלת מרדכי בבית שמש.

 גיסיו 
 הרב יהודה אריה דינר, רב מרכז בני ברק.
 הרב מיכאל וינקלר, ר"מ בישיבת קול תורה.
 הרב אברהם אליהו וינקלר, ראש ישיבה ביבנאל.

 אילן יוחסין 
מצד אמו מתייחס עד לשל"ה ומצד אביו מתייחס לשושלות חסידיות. סבו, הרב אביעזרי זעליג שפירא, היה בנו של האדמו"ר מגוואדזיץ, הרב יצחק מרדכי שפירא, וחתנו של דודו מקים שושלת דרוהוביץ', הרב חיים מאיר יחיאל שפירא. הרב שפירא הוא צאצא לשושלת קוז'ניץ מצד אבי סבו ולשושלת רוז'ין מצד אם סבו.

 שושלת חסידות דרוהוביץ 

 קישורים חיצוניים 
הספדים בלווייה


שיחות ושיעורים




מאמרים

 הרב אביעזר שפירא, נזר הבריאה, בטאון כנסת ישראל - בהעלותך, סיון תשפ"ד, עמ' 4, באתר fliphtml5

ראיונות












 הערות שוליים 

קטגוריה:רבני ישיבת קול תורה
קטגוריה:בוגרי ישיבת קול תורה
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:אדמו"רים ישראלים
קטגוריה:משפחת אבי עזרא זליג שפירא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2026