המחאות נגד ישראל באוניברסיטאות בארצות הברית

המחאות נגד ישראל באוניברסיטאות בארצות הברית הן חלק מהמחאות בארצות הברית נגד מלחמת חרבות ברזל וכוללות מחאות של מפגינים פרו-פלסטינים באוניברסיטאות בארצות הברית נגד הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. המחאות התעצמו בחציו השני של אפריל 2024, עם הקמת מתחמי אוהלים באוניברסיטאות רבות בארצות הברית, ובראשן באוניברסיטת קולומביה בניו יורק. בחלק מההפגנות היו גילויי אנטישמיות.

 רקע 

בעקבות טבח שבעה באוקטובר הכריזה מדינת ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל למיטוט שלטון חמאס ברצועת עזה ולשחרור החטופים. בעקבות המלחמה נהרגו אלפים, דבר שעורר את זעמם של סטודנטים פרו-פלסטינים באוניברסיטאות בארצות הברית, והביא לגל מחאות שהחל באמצע אפריל 2024.

הפובליציסט  טוען שהמחאות הסטודנטיאליות לא צמחו בחלל ריק, אלא על רקע שיח אקדמי ואקטיביסטי שהתפתח במשך שנים בקמפוסים האמריקאיים. לדבריו, בעשורים האחרונים התבססה בחוגים אקדמיים מסוימים התפיסה המגדירה את ישראל כמדינת "קולוניאליזם התיישבותי" (Settler Colonialism), מסגרת תאורטית הרואה בציונות פרויקט קולוניאלי של התיישבות ונישול, בדומה להתיישבות האירופית באמריקה ובאוסטרליה. תפיסה זו, שהשתרשה במחלקות ללימודי אתניות, לימודי מזרח תיכון ומדעי החברה, מציגה את הסכסוך הישראלי-פלסטיני לא כסכסוך לאומי בין שני עמים אלא כמאבק בין ילידים מדוכאים למתנחלים-קולוניאליסטים. במסגרת תפיסת עולם זו, פעולות נגד ישראל נתפסות כ"התנגדות אנטי-קולוניאלית" לגיטימית, והשפעתה ניכרה בהצהרות ובסיסמאות שנשמעו במחאות לאחר ה-7 באוקטובר. ארגוני סטודנטים רבים אימצו רטוריקה זו, כשהם מתארים את המלחמה בעזה במונחים של "רצח עם קולוניאלי" ו"טיהור אתני", תוך התעלמות או הצדקה של אירועי ה-7 באוקטובר עצמם.

 תיאור 

 היסטוריית המחאות 
 המחאות באוניברסיטת קולומביה 

הפגנות אנטי ישראליות החלו במקומות מסוימים בארצות הברית בכלל, ובאוניברסיטת קולומביה שבניו יורק בפרט, שבה יש תופעה של אנטישמיות, כבר עם תחילת התמרון הקרקעי ברצועת עזה. ב-18 באפריל 2024 הוקם באוניברסיטת קולומביה מתחם אוהלים  במחאה על מלחמת חרבות ברזל. במהלך המחאות שם נעצרו מעל 100 בני אדם. האוניברסיטה נתנה למוחים דד-ליין לפרק את אוהלי המחאה שלהם עד חצות הלילה שבין ה-23 ל-24 באפריל (יום רביעי בבוקר שעון ישראל), אולם האולטימטום הוארך ליום שישי, 26 באפריל. חלק מהמוחים פרצו למבני האוניברסיטה העבירו את ציוד המחאה והאוהלים לתוך הבניין השתלטו עליו והתבצרו בו. חלק מעובדי התחזוקה במקום נלקחו כבני ערובה והמוחים סירבו לתת להם לעזוב. הסטונדטים שהתבצרו במבנים דרשו מהנהלת האוניברסיטה ומהרשויות "סיוע הומניטרי" על ידי שיספקו למוחים מזון בטענה ש"הם צריכים להיות מחויבים לספק אוכל לסטודנטים שמשלמים כאן על תוכנית ארוחות". במקביל נשלח מכתב לנשיאת האוניברסיטה, שעליו חתמו 260 פרופסורים מהאוניברסיטה, 50 אנשי צוות הוראה, 265 סטודנטים, 967 בוגרים, 454 הורים של תלמידים ו-2,005 תושבי השכונה שבה נמצא הקמפוס, בו דרשו מהנהלת האוניברסיטה לפנות את הסטודנטים הפרו-פלסטינים מהקמפוס ולפטר אנשי סגל שתמכו בהם ואף הכריחו סטודנטים להשתתף במחאה. הם גם דרשו לספק לסטודנטים ולאנשי סגל יהודים אבטחה אישית שתלווה אותם לכיתות. בתגובה להפגנות האוניברסיטה השעתה סטודנטים שארגנו אותן, וחברים בארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין, שפעילותו נאסרה בקמפוס. בין הסטודנטים שהושעו נמנית , בתה של אילהאן עומאר. במקום נוצרה אווירה אנטישמית ונשמעו קריאות לאלימות נגד סטודנטים יהודים ונגד הקהילה היהודית. הרב של האוניברסיטה קרא לסטודנטים היהודים להתרחק מהקמפוס, משום שאינו נחשב למקום בטוח.

 מחאות באוניברסיטאות נוספות בארצות הברית 

במהלך חודש אפריל גל ההפגנות של סטודנטים פרו-פלסטינים התרחב לעשרות קמפוסים ברחבי ארצות הברית. המחאות כוללות מספר אוניברסיטאות מרכזיות בארצות הברית, כמו אוניברסיטת ייל, בה הפגינו מאות וסירבו להתפנות ממתחם האוהלים שהקימו עד שהנהלת האוניברסיטה תפסיק "לממן את טבח העם בעזה" באמצעות השקעותיה בישראל. 40 מפגינים נעצרו. מחאות נרשמו גם באוניברסיטאות הרווארד ואוניברסיטת MIT שבמסצ'וסטס, אוניברסיטת UCLA שבלוס אנג'לס, אוניברסיטת אמורי שבאטלנטה ואוניברסיטת קורנל שבניו יורק. באוניברסיטת פרינסטון שבניו ג'רזי נצפה דגל חזבאללה ומארגני המחאה פעלו להסרתו. באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון נעטף פסלו של ג'ורג' וושינגטון בכאפייה, דגל פלסטין ומדבקות ורוסס בגרפיטי. חברת הקונגרס לורן בוברט ניסתה להסיר את הדגל מהפסל. בעקבות מאהל מחאה שהוקם באוניברסיטת וירג'יניה קומונוולת', הודיעה הנהלת האוניברסיטה כי "ניתנו מספר הזדמנויות לאותם אנשים – שרבים מהם לא סטודנטים – לאסוף את חפציהם ולעזוב. מי שלא עזב נתון למעצר בגין הסגת גבול". בהמשך המשטרה פעלה לפירוק המאהל ועצרה מספר פעילים.

ב-30 באפריל התפתחו באוניברסיטת UCLA שבלוס אנג'לס הפגנות אלימות שכללו השלכת חזיזים וגז מדמיע על ידי המפגינים הפרו-פלסטינים.

לקראת סוף אפריל התפשטו המחאות גם לקולג'ים קהילתיים רבים בארצות הברית. ב-2 במאי 2024 נרשמו מחאות סטודנטים ב-142 אוניברסיטאות וקולג'ים בארצות הברית.

 מחאות באוניברסיטאות נוספות בעולם 
הפגנות דומות נערכו גם באוניברסיטאות ברחבי העולם, בהן אוניברסיטת טוקיו, סניפים של אוניברסיטת ניו יורק בבואנוס איירס וברלין, אוניברסיטת סידני והסורבון.

 תגובות 
ב-26 באפריל פרסם ועד ראשי האוניברסיטאות הישראלי מכתב בו הביע דאגה מהאנטישמיות הגואה באוניברסיטאות בארצות הברית, ואף הביע נכונות לסייע בקליטת סטודנטים יהודים וישראלים המבקשים לעבור לאוניברסיטאות בישראל בעקבות המתיחות בקמפוסים בארצות הברית.

 הסכם אוניברסיטת קולומביה עם הממשל הפדרלי בנושא אנטישמיות (2025) 
ביולי 2025 הודיעה אוניברסיטת קולומביה על הסכם עם ממשל טראמפ, שבמסגרתו תשלם לממשל הפדרלי סכום כולל של 221 מיליון דולר, בעקבות טענות לאי־התמודדות עם גילויי אנטישמיות בקמפוס. במסגרת ההסכם, התחייבה האוניברסיטה לשלם 200 מיליון דולר בפריסה לשלוש שנים לצורך השבת מימון מחקרי שנשלל, ולשלם 21 מיליון דולר נוספים לצורך הסדרת טענות להפרת זכויות אזרח של עובדים יהודים לאחר טבח שבעה באוקטובר.

ההסכם נחתם לאחר שממשל טראמפ ביטל מענקי מחקר בהיקף של למעלה מ־400 מיליון דולר שהיו מיועדים לאוניברסיטה, בטענה כי זו לא פעלה למנוע הסתה אנטישמית ואיומים כלפי סטודנטים יהודים במהלך ההפגנות בקמפוס שנערכו על רקע מלחמת חרבות ברזל. כחלק מההבנות עם הממשל, התחייבה האוניברסיטה לבצע שורת רפורמות ובהן יישום ההגדרה הפדרלית לאנטישמיות במסגרת תהליכים משמעתיים ואקדמיים, שינוי נהלים משמעתיים כלפי סטודנטים, סקירה מחודשת של תוכניות הלימוד העוסקות במזרח התיכון, והפסקת תוכניות המבוססות על מדיניות גיוון על בסיס גזע או זהות קבוצתית אחרת.

בנוסף, נכללה בהסכם התחייבות לביצוע ראיונות עומק למועמדים ללימודים ממדינות זרות בנוגע למניעיהם להגיע לארצות הברית, וכן מתן אפשרות לרשויות הפדרליות לקבל מידע בנוגע להליכים משמעתיים נגד סטודנטים זרים, לרבות מקרי השעיה או הרחקה. האוניברסיטה הודיעה כי תשעה עשרות סטודנטים שהשתתפו בהפגנות יועמדו לדין משמעתי, וחלקם יושעו, יורחקו מהקמפוס או תישלל מהם זכאותם לתואר.

מזכירת החינוך לינדה מקמהון הגדירה את ההסכם כ"נקודת מפנה" במדיניות הפדרלית בנושא אחריות מוסדות להשכלה גבוהה הנתמכים מכספי ציבור. נשיאת האוניברסיטה בפועל, קלייר שיפמן, מסרה כי ההסכם מבטא "שלב חשוב בהתייצבות מוסדית לאחר תקופה ממושכת של ביקורת פדרלית", והדגישה כי האוניברסיטה שמרה על עצמאותה האקדמית במסגרת ההסדר.

ראו גם
 אנטישמיות בתקופת מלחמת חרבות ברזל
 אנטי-ציונות

 קישורים חיצוניים 








 הערות שוליים 

קטגוריה:מחאה בארצות הברית
קטגוריה:הפגנות בארצות הברית
קטגוריה:אנטישמיות
קטגוריה:מחאות ב-2023
קטגוריה:מחאות ב-2024
קטגוריה:ארצות הברית במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:דעת הקהל במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:2024 בארצות הברית