האשמות ברצח עם במלחמת אוקראינה-רוסיה

בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה הכריזו מספר פרלמנטים לאומיים, ביניהם אלו של פולין, אוקראינה, קנדה, אסטוניה, לטביה, ליטא ואירלנד, כי רוסיה מבצעת רצח עם באוקראינה. חוקרים ופרשנים כדוגמת יוג'ין פינקל , טימותי סניידר וגרגורי סטנטון, ומשפטנים מומחים כדוגמת אוטו לוכטרהנדט וזכר טרופין, טוענים בדרגות שונות של ודאות כי רוסיה מבצעת רצח עם באוקראינה. דו"ח מקיף של מרכז ראול ולנברג לזכויות אדם  הסיק כי קיים "סיכוי חמור לרצח עם" בפלישה הרוסית לאוקראינה.

עורך הדין לזכויות אדם חואן מנדז הציע ב-4 במרץ 2022 לחקור את טענת רצח העם, אך הוסיף כי אין להניחה מראש. חוקר רצח העם אלכסנדר הינטון טען ב-13 באפריל 2022 כי יש צורך לקשור בין הרטוריקה של נשיא רוסיה ולדימיר פוטין לביצוע פשעי מלחמה בפועל כדי לבסס כוונה לרצח עם, אם כי לדבריו "סביר למדי" שרוסיה מבצעת רצח עם באוקראינה. פשעי מלחמה שביצעו הכוחות הרוסים באוקראינה כוללים אלימות מינית, עינויים, הרג ללא משפט וביזה.

בעקבות חקירה של פשעי מלחמה, פשעים נגד האנושות ורצח עם אפשריים בפלישה הרוסית לאוקראינה, הוציא ב-17 במרץ 2023 בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC) צווי מעצר בינלאומיים נגד ולדימיר פוטין, נשיא רוסיה, ומריה לבובה-בלובה, הנציבה הרוסית לזכויות הילד, בגין חטיפת ילדים אוקראינים לרוסיה. לפי משרד ההגנה הרוסי, למעלה מ-307,000 ילדים הועברו לרוסיה בתקופה שבין ה-24 בפברואר עד 18 ביוני 2022. באפריל 2023 קבעה מועצת אירופה ברוב מוחץ כי ההעברות הכפויות של ילדים אוקראינים לרוסיה מהוות ביטוי של רצח עם.

 רקע 
 הגדרה משפטית של רצח עם 
על פי האמנה בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם של שנת 1948, רצח עם מצריך הן כוונה ג'נוסיידלית ("כוונה להשמיד, השמדה גמורה או חלקית"), והן מעשים שמבוצעים לצורך השמדת "קבוצה לאומית, אתנית, גזעית או דתית" תחת כוונה זו. המעשים יכולים לכלול כל אחד מן הבאים:

מעשים הניתנים לענישה תחת אמנה זו כוללים השמדת עם, קשר לביצוע השמדת עם, הסתה ישירה ופומבית לביצוע השמדת עם, ניסיון לביצוע השמדת עם והשתתפות בהשמדת עם, והצדדים באמנה מחויבים למנוע אותם.

 פשעי מלחמה בפלישה הרוסית לאוקראינה 
ממוזער|250x250 פיקסלים| מכונית אזרחית מחוררת בפאתי העיר אירפין שבמחוז קייב
ארגוני זכויות האדם אמנסטי אינטרנשיונל ו-Human Rights Watch תיעדו מספר רב של פשעי מלחמה שבוצעו על ידי הכוחות המזוינים הרוסים נגד אזרחים במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה, כולל עינויים, הוצאות להורג, אונס וביזה. בעקבות חשיפת הטבח בבוצ'ה אמרה אגנס קלמרד, מזכ"לית אמנסטי אינטרנשיונל, כי "אין מדובר באירועים בודדים, אלא בדפוס של פשעי מלחמה, כולל הוצאות להורג ללא משפט, עינויים ואונס באזורים כבושים אחרים באוקראינה."

לדברי ד"ר ג'ק ווטלינג מה-Royal United Services Institute , פעולות אלו הן חלק מהדוקטרינה הרוסית ללוחמה נגד גרילה. מטרתה היא "לנקום באוכלוסייה על חוצפתה להתנגד". ווטלינג ציין שימוש בטקטיקות דומות נעשה במלחמת צ'צ'ניה השנייה, במלחמת באפגניסטן ובמהלך מלחמת העולם השנייה.
ממוזער|250x250 פיקסלים| אזרחים ירויים במרתף באחד מן הבתים בבוצ'ה
אופיו המאורגן של הרג האזרחים דווח על ידי נציגי קהילות המודיעין של בריטניה וגרמניה. ראש שירות המודיעין הבריטי, ריצ'רד מור, ציין בהקשר לטבח בבוצ'ה: "ידענו שתוכניותיו של פוטין לפלישה כללו הוצאות להורג ללא משפט על ידי הצבא והכוחות המיוחדים".

ב-7 באפריל 2022 פרסם השבועון הגרמני "דר שפיגל" נתונים מדו"ח של המודיעין הגרמני לפיהם אנשי צבא רוסים הרגו אזרחים והוציאו להורג שבויי מלחמה אוקראינים לאחר חקירתם. דיווחים אלה אוששו על ידי ממצאים פורנזיים מבוצ'ה. השבועון הסיק כי מעשי הטבח לא היו אקראיים או ספונטניים, אלא חלק מ"אסטרטגיה ברורה" ל"הפחדה של האוכלוסייה האזרחית ולדיכוי ההתנגדות".

הפדרציה הבינלאומית לזכויות אדם  ושלוחתה באוקראינה, המרכז לחירויות האזרח (CSF) , הציגו ראיות להעברה בכפייה של אזרחים ממריופול הנצורה לרוסיה, תוך מעבר במחנות ריכוז שהוקמו במחוזות דונייצק ולוהנסק ובחצי האי קרים. לפי ה-CSF, משפחות הופרדו וטלפונים ומסמכים רשמיים הוחרמו. בנוסף, מנעו כוחות רוסים מעבר אזרחים דרך מסדרונות הומניטריים לאזורים בשליטה אוקראינית, ופתחו באש על אלו שניסו לעבור דרכם. על פי גורמים אוקראינים, נוהל זה הוחל גם בסומי, חרקוב וקייב.

בראיון לדויטשה וולה ב-4 באפריל 2022, האשים מנהל הסניף האוקראיני של אמנסטי אינטרנשיונל את רוסיה בשימוש בטקטיקות ממוקדות לדילול האוכלוסייה האזרחית בערים נצורות (ניתוק מכוון של גישה למזון, מים, חשמל וחימום) במטרה לגרום לאסון הומניטרי. כמו כן, צוינו מקרים של חסימת מסדרונות הומניטריים, הפגזת אוטובוסים והרג אזרחים שניסו לעזוב את הערים הנצורות.

בתגובה לפרסום בו הודה נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי לארצות הברית על סיועה הצבאי, צייץ ב-20 באוגוסט 2022 הנציג הקבוע של הפדרציה הרוסית לארגונים בינלאומיים בווינה, מיכאיל אוליאנוב, ציוץ הקורא "לא לחוס על האוכלוסייה האוקראינית". ציוץ זה נמחק מאוחר יותר. יו"ר הפרלמנט האוקראיני, רוסלן סטפנצ'וק, פנה לנשיא אוסטריה, אלכסנדר ואן דר-בלן, ולקנצלר קארל נהאמר בדרישה להכיר במיכאיל אוליאנוב כפרסונה נון גרטה ולגרשו לפדרציה הרוסית בשל קריאותיו לרצח עם.
ממוזער|ציוץ של הנציג הקבוע של הפדרציה הרוסית לארגונים בינלאומיים בווינה, מיכאיל אוליאנוב, בוא קרא "לא לחוס על האוכלוסייה האוקראינית".

 מעורבותה של בלארוס 

המשטר הבלארוסי וארגונים המזוהים עמו השתתפו באופן פעיל בחטיפת ילדי אוקראינה. על פי ארגון האופוזיציה הבלארוסי The National Anti-Crisis Management Group  בראשותו של איש האופוזיציה פאבל לטושקה , עד אוגוסט 2023 נחטפו לבלארוס לפחות 2,100 ילדים אוקראינים. לדברי לטושקה, הם הוחזקו במחנות קיץ שנוהלו על ידי תאגידים בבעלות המדינה. חטיפתם של הילדים האוקראינים הוצגה בטלוויזיה הממלכתית הבלארוסית. ישנן עדויות המצביעות על מאמצי חינוך מחדש מצד המדינה הבלארוסית. חלק ניכר מהמידע על הילדים החטופים הגיע מהוריהם; ילדים שגורשו לבלארוס נחטפו מאזורים באוקראינה שהיו נתונים לכיבוש רוסי נכון לאוגוסט 2023, עובדה שהפריעה למאמצי החקירה.

על פי המשפט ההומניטרי הבינלאומי, על ילדים באזורי מלחמה להתפנות, במידת האפשר, למדינות נייטרליות שאינן צד במלחמה. בלארוס אינה עונה על קריטריון זה, כיוון שאפשרה לצבא הרוסי להשתמש בשטחה לקראת הפלישה ב-2022.

בראיון ביולי 2023 לערוץ הטלוויזיה הממלכתי Belarus-1 הודה דזמיטרי שאוטסו , ראש הצלב האדום הבלארוסי, כי ילדים אוקראינים נחטפו לבלארוס מאזורי הכיבוש הרוסי, לטענתו לצורך "שיפור בריאותם", והבטיח כי מאמצי החטיפה יימשכו. הפדרציה הבינלאומית של אגודות הצלב האדום והסהר האדום הסתייגה מהצהרותיו תוך הבעת "דאגה חמורה", דרשה להפסיק את הנוהג ופתחה בחקירה.

בפברואר 2024 הכניס האיחוד האירופי את שאוטסו, לצד אישים וארגונים נוספים מבלארוס, לרשימת הסנקציות האירופאיות בשל מעורבותם בחטיפת ילדי אוקראינה. ארצות הברית, אוקראינה ואוסטרליה הטילו גם הן סנקציות דומות.

 הכרה חוקית 
ב-23 במרץ 2022 אימץ הסיים של פולין החלטה המכירה באחריותה של רוסיה בביצוע פשעי מלחמה, פשעים נגד האנושות והפרות של זכויות אדם בשטחה של אוקראינה. בהתאם להחלטה, גינתה פולין מעשי רצח עם והפרות אחרות של החוק הבינלאומי שבוצעו על ידי חיילים רוסים בשטח אוקראינה. עוד קובעת ההחלטה קובעת כי פשעים אלו בוצעו "בהוראתו של המפקד הצבאי העליון, הנשיא ולדימיר פוטין".

ב-14 באפריל 2022 אימצה הראדה העליונה של אוקראינה החלטה בדבר "ביצוע רצח עם באוקראינה על ידי הפדרציה הרוסית", לפיה פעולותיהם של החיילים הרוסים וההנהגה הרוסית באוקראינה מוכרות כרצח עם של העם האוקראיני.

ביוני 2022 הגישה קבוצת חברי קונגרס אמריקאים הצעת חוק המכירה בפעולות רוסיה באוקראינה כרצח עם, וביולי הצטרף אליה הסנאט האמריקאי.

מדינות שמגדירות את מעשיה של רוסיה באוקראינה כרצח עם:
  אסטוניה
  לטביה
  ליטא
  אוקראינה

הכרה חלקית (לא התקבלה בחוק):
  קנדה (רק הבית התחתון)
  צ'כיה (רק הבית העליון)
  אירלנד (רק הבית העליון)
  פולין (רק הבית התחתון)

 הצהרות גורמים וארגונים רשמיים 
ממוזער|250x250 פיקסלים| וולודימיר זלנסקי במהלך סיור במחוז קייב
מספר ימים לאחר חשיפת טבח בוצ'ה הכריז נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, כי אוקראינה מתמודדת עם ניסיון לרצח עם. נשיא פולין אנדז'יי דודה, ראש ממשלת פולין מתאוש מורבייצקי, ראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ז, נשיא קולומביה איבן דוקה, נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן וראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו תיארו גם הם את המצב באוקראינה כרצח עם. ראש ממשלת בריטניה בוריס ג'ונסון אמר כי "הזוועות בבוצ'ה אינן רחוקות מרצח עם".

מועצת הכנסיות והארגונים הדתיים האוקראינית קראה לכל מדינות העולם להכיר ברצח העם האוקראיני בעקבות הפלישה הרוסית ב-2022, ולגנות את האידאולוגיה שאיפשרה אותו.

Genocide Watch, ארגון לא ממשלתי שהוקם על ידי גרגורי סטנטון, פרסם התראה לרצח עם באפריל 2022 בה האשים את רוסיה בביצוע רצח עם באוקראינים ובהחרבת ערים אוקראיניות.

מספר ארגונים בינלאומיים אימצו החלטות הקוראות לפתוח בחקירה של רצח העם באוקראינה, ביניהם PACE (הזרוע הפרלמנטרית של מועצת אירופה) והפרלמנט האירופי.

 חקירות וצווי מעצר בינלאומיים 
ממוזער|250x250 פיקסלים| שקי גופותיהם של קורבנות הטבח בבוצ'ה
בתחילת מרץ 2022 פתח התובע הראשי של בית הדין הפלילי הבינלאומי, קארים אחמד חאן בחקירה של פשעי מלחמה אפשריים, פשעים נגד האנושות ורצח עם שבוצעו באוקראינה מאז נובמבר 2013, לאחר שהשיג פניות רשמיות מ-39 מדינות. החקירה המוקדמת מצאה "בסיס סביר להאמין כי בוצעו פשעים תחת תחום שיפוטו של בית המשפט" וכן "זיהתה מקרים פוטנציאליים שיהיו קבילים למשפט".

ב-4 במרץ 2022 הקימה מועצת זכויות האדם של האו"ם את ועדת החקירה הבינלאומית העצמאית על אוקראינה במטרה לחקור הפרות של זכויות אדם ושל המשפט ההומניטארי הבינלאומי. בעדכון שמסר יו"ר הוועדה אריק מוס ב-25 בספטמבר 2023 במסגרת המושב ה-54 של המועצה צוין כי "הוועדה מודאגת גם מהאשמות בדבר רצח עם באוקראינה. לדוגמה, חלק מהרטוריקה בתקשורת הרוסית עשויה להוות הסתה לרצח עם".

חקירות נפרדות של פשעי מלחמה נערכות במקביל תחת דוקטרינת סמכות השיפוט האוניברסלית על ידי מדינות עצמאיות.

בנובמבר 2022 הצהיר התובע הכללי של אוקראינה, אנדריי קוסטין, כי קציני אכיפת החוק האוקראינים תיעדו "יותר מ-300 מקרים המשתייכים בדיוק להגדרה של רצח עם", וכי נפתחו חמישה הליכים בנושא רצח עם.

ב-17 במרץ 2023 הוציא בית הדין הפלילי הבינלאומי (ה-ICC) צו מעצר כנגד ולדימיר פוטין"Ukraine war: International court issues warrant for Putin's arrest," 17 March 2023, Reuters, retrieved 18 March 2023"Situation in Ukraine: ICC judges issue arrest warrants against Vladimir Vladimirovich Putin and Maria Alekseyevna Lvova-Belova," 17 March 2023, International Criminal Court, retrieved 18 March 2023 בטענה כי פוטין נושא באחריות פלילית לחטיפתם והעברתם של ילדים מאוקראינה לרוסיה. זו הייתה הפעם הראשונה בה הוציא ה-ICC צו מעצר לראש מדינה של אחת מהחברות הקבועות במועצת הביטחון של האו"ם.

באפריל 2023 הוסיף צוות החקירה המשותף של Eurojust, סוכנות של האיחוד האירופי העוסקת בשיתוף פעולה משפטי של חברות האיחוד, את פשע רצח העם לחקירתו בנושא פשעי המלחמה באוקראינה.

 תביעה ב-ICJ 
ב-26 בפברואר 2022 הגישה אוקראינה תביעה נגד רוסיה בבית הדין הבינלאומי לצדק (ICJ) בטענה להפרות של אמנת רצח העם ובקשה שבית המשפט ידרוש מרוסיה להפסיק את פלישתה. התביעה התמקדה בעיקר בטענות הרוסיות הבלתי־מבוססות אודות רצח שביצעה לכאורה אוקראינה בתושביה דוברי הרוסית, טענות אשר שימשו כאחת מעילותיה למלחמה. עם זאת, בכתב התביעה האשימה אוקראינה את רוסיה גם בתכנון "מעשי רצח עם באוקראינה" ובביצועם על ידי הרג מכוון ופגיעה חמורה באוכלוסייה האוקראינית. בית הדין הבינלאומי פסק ב-16 במרץ 2022 כי התיק יכול להתקדם.

בשימוע בספטמבר 2023 הציגו נציגי הצד האוקראיני מספר רב של הצהרות מצד פוליטיקאים רוסים, וביניהם ולדימיר פוטין, שלדעתם הביעו כוונה לרצח עם. כנציג הצד הרוסי, גנאדי קוזמין טען כי "אמירות אלו היו רק הצהרות, אין להן קשר משפטי והן אינן קשורות לאמנת רצח העם". נציגי רוסיה האשימו את אוקראינה כי היא שביצעה "רצח עם בתושביה דוברי הרוסית", והשתמשו בהאשמת סרק זו כהצדקה לתוקפנות הרוסית. כאשר השיבה אוקראינה כי רצח עם זה לא התרחש, טען קוזמין שמכיוון שאוקראינה טוענת כי "לא התרחש רצח עם" ניתן לדחות את התביעה, ובכך התעלם מההאשמה ברצח עם שביצעו הכוחות הרוסים באוקראינים.

 הערכות 
ב-27 במאי 2022, דו"ח של מכון ניו ליינס לאסטרטגיה ומדיניות ומרכז ראול ולנברג לזכויות אדם  קבע כי קיים יסוד סביר להניח שרוסיה הפרה שני סעיפים של אמנת רצח העם משנת 1948: ראשית, בכך שהסיתה פומבית לרצח עם באמצעות שלילת זכותם של אוקראינה כמדינה – ואוקראינים כאומה – להתקיים, ובכך שהעבירה בכפייה ילדים אוקראינים לרוסיה, מעשה המוגדר כרצח עם על פי סעיף II של האמנה. מאמר שפורסם בכתב העת Foreign Policy בעקבות פרסום הדו"ח הכיר בכך שמטרתו של ולדימיר פוטין הייתה "מחיקתה של אוקראינה כישות פוליטית ולאומית וביצוע רוסיפיקציה בתושביה".

ב-26 ביולי 2023 פרסם מכון ניו ליינס דו"ח המשך, לפיו רוסיה המשיכה והחריפה את מאמציה לבצע רצח עם והפרה את אמנת רצח העם. בנוסף קבע הדו"ח כי על המדינות החברות לאמנה להגביר את מאמציהן למניעת רצח עם, כפי שמתחייב מן האמנה. על פי ד"ר ראלף ג'ניק מהאוניברסיטה הפרטית ע"ש זיגמונד פרויד שבווינה, הדו"ח פורץ דרך בכך שהוא קושר כוונה למעשים – תנאי הכרחי להוכחת רצח עם.

בהערכה של המכון לחקר המלחמה שפורסמה ב-23 באוגוסט 2022 צוין כי ילדים אוקראינים חטופים מאומצים על ידי משפחות רוסיות. בדיווח נוסף שפורסם ב-30 באוגוסט צוין כי רוסיה מקימה "מרכזי הסתגלות" עבור אוקראינים עקורים ברוסיה, כולל עבור אלו שנמצים ברוסיה שלא מרצונם, וככל הנראה דורשת את מחיקת זהותם התרבותית כחלק מתהליך הטרנספר.
ממוזער|250x250 פיקסלים| נאומו של ולדימיר פוטין מ-21 בפברואר 2022, בו הכיר ברפובליקה העממית של דונצק ולוגנסק והכחיש את קיומה ההיסטורי של אוקראינה כישות מדינית עצמאית.

ג'ונתן לידר מיינרד, מרצה לפוליטיקה בינלאומית בקינגס קולג' לונדון, התייחס לרטוריקה "המטרידה ביותר" של נשיא רוסיה, שהכחיש את קיומה ההיסטורי של אוקראינה כמדינה עצמאית. לדבריו, הדבר ממחיש את "דרך החשיבה הג'נוסיידלית" של ולדימיר פוטין, שסבור כי אוקראינה "מזויפת, ולכן אין לה זכות קיום". מיינארד זיהה כי קיים סיכון משמעותי "שרצח עם עשוי להיות להתרחש קרוב, אם איננו כבר בעיצומו", והציע כי "האסטרטגיה היעילה ביותר לעצירת הזוועות המובצעות בידי חיילי רוסיה היא לעזור לצבא האוקראיני לדחוף את החיילים הללו מחוץ לטריטוריה האוקראינית". בנוסף, הצביע מיינרד על הראיות הברורות לפשע ההסתה לרצח עם על ידי רוסיה.

מנהל המרכז לחקר רצח עם וזכויות אדם באוניברסיטת רוטגרס, אלכסנדר הינטון, הצהיר כי "סביר למדי" שכוחות רוסים מבצעים רצח עם. הינטון הצהיר כי הרטוריקה הג'נוסיידלית של ולדימיר פוטין תצטרך להיות קשורה בבירור לזוועות עצמן כדי להוכיח כוונה לרצח עם. ביולי 2022 הצביע הינטון על הטרנספר ההמוני של אוכלוסיית אוקראינה בשטחים שנכבשו על ידי רוסיה ועל חטיפת הילדים האוקראינים כראיות לרצח העם הרוסי באוקראינה, וקשר אותם למקרים קודמים של רצח עם ופשעים בינלאומיים אחרים שביצעה רוסיה בעבר.

 ראיות לכוונה לרצח עם 
ימין|ממוזער|250x250 פיקסלים| בית חולים במריופול לאחר תקיפה אווירית
חוקרי רצח עם, וביניהם יוג'ין פינקל  וטימותי סניידר, טוענים כי לצד המעשים הנדרשים על פי ההגדרה של רצח עם, קיימת כוונה רוסית לרצח עם, ושני התנאים מבססים את קיומו של רצח העם האוקראיני.

ב-5 באפריל 2022, טען חוקר השואה יוג'ין פינקל כי לאחר שהשלב הראשוני של הפלישה הרוסית ב-2022 נהדף בידי הכוחות המזוינים האוקראינים, מטרות הפלישה התפתחו. לפי פינקל, העדויות המשולבות לפשעי מלחמה נרחבים, כולל טבח בוצ'ה, בשילוב הראיות הרבות לכוונה לרצח עם, כפי שהמחיש המאמר "מה רוסיה צריכה לעשות באוקראינה"  שפורסם בסוכנות הידיעות הרוסית הממלכתית RIA נובוסטי, מוכיחים כי רצח עם מתקיים באוקראינה.

טימותי סניידר, היסטוריון של מרכז ומזרח אירופה והשואה, תיאר את החיבור "מה רוסיה צריכה לעשות באוקראינה" כ"תוכנית מפורשת לחיסול מוחלט של האומה האוקראינית ככזו". לפי סניידר, כותב המאמר מציג את ההגדרה הרוסית של "נאצי" כ"אוקראיני שמסרב להודות שהוא רוסי", ולפיכך "כל זיקה לתרבות האוקראינית או לאיחוד האירופי" נתפסת כ"נאציזם".

לפיכך, לפי סניידר, המסמך מגדיר את הרוסים כ"לא נאצים", ומצדיק שימוש בשיטות פאשיסטיות נגד אוקראינים, תוך התייחסות לשיטות אלו כ"דה-נאזיפיקציה". סניידר מתאר את המסמך כ"אחד המסמכים הג'נוסיידלים הגלויים ביותר [שהוא] ראה אי פעם", וקובע כי המסמך קורא להרוג את רוב האוקראינים, עשרים מיליון איש, או לשלוח אותם למחנות עבודה. סניידר טוען כי המאמר, שפורסם יומיים לאחר שהמידע על טבח בוצ'ה נודע ברבים, הופך את ביסוס הכוונה לרצח עם הרבה יותר קל להוכחה משפטית מאשר במקרים אחרים של הרג המוני.

הגרדיאן הבריטי תיאר את התקשורת הרוסית, כולל RIA נובוסטי, כמעודדת רצח עם, על סמך תיאורה של ההתנגדות האוקראינית לפלישה כעדות ל"נאציזם" האוקראיני. ב-25 בספטמבר 2023, ועדת החקירה הבינלאומית העצמאית של האו"ם על אוקראינה הצהירה כי חלק מהרטוריקה בתקשורת הרוסית הממלכתית והאחרת עשויה להיחשב כהסתה לרצח עם.

סניידר טען כי ניתוח ההצהרות של ולדימיר פוטין במשך מספר עשורים הראה שלפוטין היו כוונות ג'נוסיידליות ארוכות שנים כנגד העם האוקראיני. לדעתו, "הבנת הדחף הג'נוסיידלי של פוטין תסייע לנו להבין מאין הגיעה המלחמה הזו, לאן היא מתקדמת, ומדוע אסור להפסיד בה".

גרגורי סטנטון, מייסד וראש ארגון Genocide Watch, אמר ל־BBC כי ישנן ראיות לכך ש"הצבא הרוסי מתכוון למעשה להשמיד חלקית את הקבוצה הלאומית האוקראינית", מה שמסביר את הרג האזרחים המסיבי בידי צבא רוסיה. בהתייחסו לנאום טרום הפלישה  של ולדימיר פוטין, בו הכריז כי המלחמה בדונבאס נראית כמו רצח עם שמבצעים האוקראינים בתושבי דונבאס דוברי הרוסית, הציע סטנטון כי מדובר בהשלכה: "לעיתים קרובות מי שמבצע רצח עם מאשים את הצד השני – קורבנות הג'נוסייד – בכוונה לבצע רצח עם. זה בדיוק מה שקרה במקרה הזה".
ממוזער|250x250 פיקסלים| גופות קורבנות הפיגוע בתחנת הרכבת בקרמטורסק 
העיתון הגרמני Der Tagesspiegel פרסם חוות דעת משפטית של עורך הדין אוטו לוכטרהנדט, המתייחסת למצור על מריופול ולפשעים נוספים של הצבא הרוסי מנקודת המבט של המשפט הבינלאומי, ובפרט – רצח עם. בראיון לדויטשה ולה בנוגע לפעולות המעידות על רצח עם, הוא פירט:
 "הראשון הוא כיתור העיר והעובדה שמתחילת מרץ לא ניתן להכניס לעיר שירותים מהצד האוקראיני כדי לספק לאוכלוסייה מזון ודברים הנחוצים ביותר לחיים. האוכלוסייה מנותקת ממים, חשמל וחימום, וגם מתקשורת סלולרית, שהיא הסטנדרט היום, כלומר אנשים מנותקים מתקשורת עם העולם החיצון".
 "השנייה היא ההפצצה המתמדת של אזורי מגורים, ובמיוחד מוסדות רפואיים, תרבותיים ואחרים, שאין להם שום קשר לכוחות או למתקנים צבאיים. החמור ביותר הוא אכן הפגיעה בבית חולים לילדים . כאן אפילו התעמולה הרוסית סתרה את עצמה, כשתחילה טענה שהתקיפה מזויפת וכלל לא קרתה, ואחר כך טענה שמדובר במטה צבאי, בו לכאורה שהו גורמי ימין רדיקלי ו'נאצים'".
 "מעובדות אובייקטיביות אלו, ניתן להסיק שהכוונה הסובייקטיבית של החיילים הרוסים או של הנשיא פוטין היא להרוס, למחוק את העיר ואוכלוסייתה מעל פני האדמה. כלומר, האוכלוסייה מושמדת באופן שיטתי, פעולות מתוכננות מראש מבוצעות בקפידה, ולא מדובר הפצצות אקראיות".

לגבי העובדה שהמונח "רצח עם" מרמז על הרס של קבוצה אתנית מסוימת, הוא הוסיף: "כן, כי אנחנו מדברים על הקהילה של העיר מריופול כחלק מהאוכלוסייה האוקראינית, כלומר, הקבוצה הלאומית האוקראינית. הפשע מתייחס להשמדה לא רק של כל הקבוצה, אלא גם חלק ממנה."

ב-5 בספטמבר 2022 העריך ארגון Genocide Watch כי מספר שלבים של רצח עם מתקיימים באוקראינה: דה־הומניזציה (שלב 4), רדיפה (8), השמדה (9) והכחשה (10) – עקב מעשי הטבח המכוונים של רוסיה באזרחים אוקראינים, גירושם בכפייה, חשיפתם לעינויים ולאלימות מינית, וריבוי דברי הסתה שנועדו להצדיק ולהכחיש את רצח העם.

 ראו גם 
 הולודומור
 חטיפת ילדים בפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022
 רצח העם הצ'רקסי
 פשעי מלחמה במלחמת אוקראינה–רוסיה
 על האחדות ההיסטורית של הרוסים והאוקראינים
 האשמות ברצח עם בדונבאס

 הערות שוליים 

קטגוריה:פשעי מלחמה בפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:רצח עם
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה