מחאות בישראל על רקע מלחמת חרבות ברזל

במהלך מלחמת חרבות ברזל מתקיימות מחאות, הפגנות והפרות סדר בישראל מטעמים ונימוקים שונים.

מתחילת המלחמה החלו הפגנות בעקבות משבר החטופים הישראלים ברצועת עזה בקריאה לעסקת חטופים, לצד הקדמת הבחירות והתפטרותו של ראש הממשלה בנימין נתניהו בטענה שהוא אחראי למחדל שהוביל לטבח שבעה באוקטובר. המחאות החלו להתקיים באופן מינורי בתחילת המלחמה, בעיקר בקריאה לעסקה לשחרור החטופים, אך התעצמו עם התארכות המלחמה. באפריל 2024 הצטרפו חלק ממשפחות החטופים למחאה ובאוגוסט 2025 הגיעו המחאות לשיאן ביום השביתה והמחאה למען עצירת המלחמה והחזרת החטופים בו השתתפו מאות אלפי ישראלים.

מחאות אחרות במהלך המלחמה כללו הפגנות בקריאה להגברת הלחץ הצבאי על חמאס והמשכת הלחימה עד לניצחון, חסימת משאיות הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה, קריאה להתיישבות יהודית ברצועת עזה. והפגנות נגד המלחמה.

 רקע 

ממוזער|מחאה נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו במהלך מלחמת חרבות ברזל

בעבר התקיימו הפגנות רבות נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו והממשלות שעמד בראשן. על אף שהמטרות שלהן היו שונות, רובן פעלו כנגד ממשלות נתניהו השונות בטענה שהן אינן פועלת לטובת האזרח.

פעילות מחאה החלה בשנת 2017 כנגד היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלדבליט. המחאה התמקדה בדרישה להעמיד לדין את ראש הממשלה בנימין נתניהו, והתקיימה סמוך לביתו של מנדלבליט במשך חודשים רבים. המפגינים טענו שמנדלבליט פועל תחת לחצים פוליטיים ולא ממלא את תפקידו באופן עצמאי. המחאה עוררה דיון ציבורי רחב על גבולות חופש הביטוי והזכות להפגין מול בתים פרטיים של אנשי ציבור. באותה מחאה נעצר ישי הדס, לראשונה בהפגנות מחאה.

הפגנות נגד הממשלה בראשות נתניהו נמשכו בשנת 2020 עם משבר הקורונה בישראל, אך במקורן היו בעקבות הגשת כתב האישום כנגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ב-24 במאי 2020. בהפגנות קראו להתפטרותו של בנימין נתניהו ואחד ממוקדי ההפגנות המזוהים ביותר עם המחאות היה המתחם הסמוך למעון ראש הממשלה, ברחוב בלפור בירושלים, שאף העניק למחאה את הכינוי מחאת בלפור.

ב-4 בינואר 2023, שישה ימים לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע, הוצגה התוכנית לרפורמה משפטית בידי שר המשפטים יריב לוין. הצעת הרפורמה גרמה להפגנות ופעולות מחאה נרחבות כנגד הרפורמה. הפגנות אלו הופסקו ב-7 באוקטובר 2023, בו ביצע חמאס את טבח שבעה באוקטובר, במועד שהיה אמור להיות השבוע ה-40 להפגנות נגד הרפורמה המשפטית.

 מחאות סביב סוגיית החטופים ונגד נתניהו 
ממוזער|המחאה היומית של משפחות חטופים מול הקריה בתל אביב
ממוזער|סטיקר עם הקריאה "בחירות עכשיו"
ממוזער|הקריאה "Bring them all home"
ממוזער|הפגנה וחסימת הכביש בצומת הגומא, אחד ממוקדי המחאה הצפוניים בארץ. במסגרת יום ההשבתה הארצי ב-17 באוגוסט 2025
בסביבות נובמבר 2023 החלה מחאה במספר ערים, ובה דרשו מראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לקחת אחריות על ההתנהלות שהביאה להצלחת חמאס במתקפת הפתע כנגד ישראל ולהתפטר, עם מסרי "הדחה עכשיו". אף שהיו קטנות בהיקפן מהפגנות הרפורמה המשפטית, ההפגנות גדלו בהדרגה ובדצמבר של אותה שנה חזרו מספר ארגוני מחאה לפעול.

ב-5 בנובמבר 2023 הפגינו אלפים בתל אביב בקריאות "עסקה עכשיו" ו-"Bring them home now". במקביל התקיימו הפגנות גם בירושלים ובערים נוספות. ההפגנות הפכו בהמשך להפגנות שבועיות במוצאי שבת ברחבי הארץ, בדומה לדפוס מחאת הרפורמה.

על אף שגם "מטה משפחות החטופים" וגם ארגוני המחאה ל"בחירות עכשיו", הפגינו במקומות סמוכים ליד הקריה בתל אביב, הם בדרך כלל הפגינו בפיצול. בתחילת המלחמה ארגוני מחאת קפלן החליטו להפסיק את ההפגנות ופעולות המחאה בזמן מלחמה כאשר חיילי צה"ל וכוחות מילואים נלחמים ברצועת עזה ובגבול הצפון ומסכנים את חייהם. עם הימשכות המלחמה ובעקבות כך שלא נחתמה עסקה לשחרור החטופים, התחדשו בפברואר 2024.

ב-17 בפברואר 2024 נעצרו 4 מפגינים במהלך ההפגנה השבועית התקיימה מול מעונו של ראש הממשלה בקיסריה. שבוע לאחר מכן, ב-24-25 בפברואר, התקיימו הפגנות בתל אביב בסמוך לקריה בהן נעצרו עשרות מפגינים והופעלה מכת"זית. בסוף פברואר 2024 קיימו משפחות חטופים צעדת מחאה מרעים דרך שדרות וקריית גת בדרכן לירושלים, בדרישה לעסקה לשחרור חטופים.

החל מסוף מרץ 2024 האשימו משפחות חטופים את נתניהו בגלוי בהכשלת עסקה לשחרור חטופים והודיעו שיפעלו להחלפתו וכך נוצר איחוד של חלק מהפגנות ופעולות מחאה של משפחות החטופים עם ההפגנות ופעולות נוספות של ארגוני המחאה.

ב-30 במרץ 2024 התקיימו הפגנו הפגנות במספר עדים. בתל אביב הודלקו מדורות ואבוקות מול הקריה, ונתיבי איילון נחסמו על ידי מפגינים. 16 מפגינים נעצרו על ידי המשטרה.

באפריל 2024 מפגינים חסמו את נתיבי איילון והפגינו מול ביתו של נתניהו, במה שהפך בהמשך להפרות סדר שבהן 16 מפגינים נעצרו.

ב-2 באפריל 2024 יצאה צעדת מחאה נגד הממשלה מעיר האוהלים שהוקמה מול משכן הכנסת לכיוון בית ראש הממשלה בנימין נתניהו ברחוב עזה, ניסו לפרוץ מחסומים בדרך למקום והתעמתו עם שוטרים. פרש משטרתי נפגע מלפיד בוער שהושלך לעברו על ידי מפגין. המפגינים הצליחו לפרוץ מחסום בדרך לביתו של ראש הממשלה עד שנהדפו, ומכת"זית הופעלה. לאחר העימותים, ראש השב"כ רונן בר הגיע באופן חריג לביתו של נתניהו בירושלים ואמר כי: "חלק מן המראות שראינו הלילה בירושלים, חורגים מכללי המחאה המקובלים...ישנו קו ברור בין מחאה לגיטימית למחאה אלימה ובלתי חוקית. זוהי מגמה מדאיגה שעלולה להוביל למחוזות מסוכנים שאסור להגיע אליהם".

ב-6 באפריל 2024, במהלך עצרת נגד הממשלה בתל אביב, מכונית האיצה לתוך קהל מפגינים ופצעה 5 מהם, כשאחת נפצעה במצב קשה.

במאי 2024, בערב יום העצמאות ה-76, קיימו חלק ממשפחות החטופים טקס עצמאות אלטרנטיבי כאקט מחאתי, במקביל לטקס הדלקת המשואות בהר הרצל. הטקס התקיים תחת השם "טקס כיבוי משואות והדלקת תקווה" וכניגוד לטקס הדלקת המשואות עלו נציגים לכבות את המשואות. הטקס כלל ביקורת על הממשלה וקריאה להשבת החטופים. משפחות מפונים פנו למנכ"לי הערוצים כאן 11, קשת 12 ורשת 13 בבקשה שלא לשדר את הטקס הממלכתי, ובמקום זאת לשדר את הטקסים האלטרנטיביים, והוא שודר בקשת 12 וברשת 13 במסך מפוצל במקביל לטקס הדלקת המשואות.

ב-7 ביולי 2024 נערך יום מחאה לציון תשעה חודשים לפרוץ המלחמה. עיקר המחאה היה על מה שנתפס כסירוב מצד ממשלת ישראל להתקדם לעסקה לשחרור שבויים עם החמאס.

ב-10-13 ביולי 2024 התקיימה צעדת ארבעה ימים מתל אביב לירושלים, בהשתתפות אלפים, תחת הכותרת "צועדים לעסקה". ב-21 ביולי 2024 הפגינו משפחות חטופים בנמל התעופה בן גורין ערב המראת נתניה לארצות הברית.

ב-1 בספטמבר 2024 הודיעה ההסתדרות על השבתת המשק.

ב-5 בנובמבר 2024 הודיע ראש הממשלה נתניהו לגלנט על סיום כהונתו כשר הביטחון. הודעת הפיטורים הובילה למחאה של אזרחים ישראלים רבים המכונה ליל גלנט 2.

במהלך מרץ 2025 הוקם מאהל מחאה סמוך לשערי הקריה בתל אביב, בהשתתפות משפחות חטופים ושורדי שבי.

במאי 2025, ביום ה-600 לטבח שבעה באוקטובר, התפרצו עשרות מוחים למצודת זאב בתביעה לשחרור החטופים בעזה.

במוצאי שבת ה-19 ביולי 25 התקיימה, בנוסף לעצרות מוצאי שבת ברחבי הארץ, צעדה בהשתתפות רבבות אנשים מכיכר החטופים לעבר שגרירות ארצות הברית בישראל בקריאה לחתום על עסקה בתוך ימים ספורים.

באוגוסט 2025 התרחבו פעולות המחאה: ב-7 באוגוסט נערך משט מחאה של משפחות חטופים מאשקלון דרומה, תחת הסיסמה "הכי קרוב לילדינו".

ביום ראשון, ה-17 באוגוסט 25, הוכרז על ידי ארגון ״מועצת אוקטובר״ בשיתוף עם מטה החטופים, יום ארצי של השבתה ויציאה לרחובות בקריאה להחזרת החטופים ועצירת המלחמה. דווח על מאות אלפי מוחים (350-400 אלף) שיצאו למאות מוקדים ברחבי הארץ, משעות הבוקר המוקדמות ועד הערב. בכיכר החטופים נערכה עצרת מרכזית בהשתתפות עשרות אלפי מוחות ומוחים.
ממוזער|שביתת התיכונים. הפגנת מחאה בצומת העוגן, עמק חפר. 1 בספטמבר 2025.
שבוע לאחר מכן, ב-26 באוגוסט 25, נערך "יום ההזדהות הלאומי" תחת הכותרת "ישראל מתייצבת". אירועי המחאה החלו בהפגנות בצמתים בשעה 6:29 בבוקר, השעה

שמסמלת את תחילת טבח 7 באוקטובר, ונמשכו עד לאירוע המרכזי בשעות הערב - צעדה בהובלת משפחות החטופים ועצרת המונית בכיכר החטופים. ב-1 בספטמבר 2025, היום הראשון לשנת הלימודים, שבתו אלפי תלמידים מעשרות תיכונים מרחבי הארץ, במחאה על אי-החזרת החטופים. אירועי המחאה החלו ערב קודם לכן בעצרת נוער בכיכר החטופים, בהנחיית אלונה סער ואמה אלפי. בעצרת נאמו קרובי משפחה של חטופים, וכן חנוך כהן - יוזם שביתת התיכונים. לצדם הופיעו אמנים שונים, כמו חמי רודנר, עלמה גוב, והחצר האחורית. למחרת בשעה 09:00 הפגינו התיכוניסטים במוקדים שונים, בעיקר בצמתים ולאורך כבישים מרכזיים ובערים שונות, תחת הסיסמה "בלי החטופים אין לימודים". ב-17 בספטמבר 2025, ימים ספורים לפני ראש השנה, נערך יום מחאה נוסף של התיכונים ברחבי הארץ תחת הכותרת "זו לא שנה טובה עד שהם חוזרים". המחאה לוותה בטקסים בבתי הספר השונים, מייצגי אמנות, ותהלוכות הזדהות בכל הארץ.

ב-9 באוקטובר 2025 נחתם הסכם חמאס–ישראל הכולל בשלב הראשון החזרת כל החטופים (חיים וחללים). את ההסכם יזם הנשיא טראמפ שבציוצים שונים התייחס למחאות בישראל למען שחרור החטופים ואף שיתף תמונות מהמחאות.

 מחאות בקריאה להפסקת המלחמה 
ממוזער|מדבקה בתל אביב עם הכיתוב "הורי לוחמים זועקים די!"

ב-25 במרץ 2025 נשים מארגוני זעקת האמהות, אימהות בחזית, ומשנים כיוון הפגינו במחנה רעים בקריאה לעצור כניסת כוחות למלחמה. ב-4 באפריל 2025 ארגוני אימהות בחזית, אמא ערה, הורי לוחמים זועקים די, וזעקת האמהות קראו בצומת סעד נגד סיכון חיי חיילים מסיבות קואליציוניות, וחסמו מעבר לרכב צבאי. ב-11 במאי 2025 תנועות אימהות בחזית, הורי לוחמים זועקים די ואמהות ללוחמים, קיימו מחאה בצומת סעד ונחל עוז, בדרישה לעצור מיד את המלחמה ולהשיב את החטופים ולמנוע הקרבת לוחמים למלחמה מיותרת ונגועה בשיקולים פוליטיים. ב-18 במאי 2025 הפגינו עומדים ביחד, לוחמים לשלום, ׳מסתכלים לכיבוש בעיניים׳, ׳משנים כיוון׳, ׳זעקת האמהות׳ וארגוני אמהות אחרים, נגד מבצע מרכבות גדעון שלדבריהם מפקיר לוחמים וחטופים, וממשיך בהרג המוני של תושבי עזה משיקולים קואליציוניים. ב-4 ביוני 2025 אמהות לחיילים מארגוני ׳זעקת האמהות׳ ו׳הורי לוחמים זועקים די׳ עמדו מול בית הנשיא יצחק הרצוג בקריאה לנשיא להתערב להפסקת המלחמה בעזה וסיכון חיילים לדבריהן ׳לקידום נראטיב משיחי׳, ופונו על ידי משטרת ישראל באירוע שהסתיים בפצועה קל, ובמעצרן של שתיים מהאמהות.

 מחאות נגד הסיוע ההומינטרי לרצועת עזה 

במהלך המלחמה חסמו פעילי הארגונים צו 9, אמהות הלוחמים ופורום תקווה משאיות סיוע הומניטרי לרצועת עזה, שטענה כי אין להכניס סיוע בטרם הושבו החטופים לבתיהם, וכן כי ארגון הטרור חמאס משתלט על תכולתן לשם אספקת צורכי פעיליו הנלחמים בחיילי צה"ל. פעולות המחאה התקיימו במעברים השונים לרצועה.

 מחאות בקריאה לחידוש ההתיישבות בחבל עזה 
במהלך המלחמה התקיימו כנסים, צעדות ומחאות בקריאה לחידוש ההתיישבות הישראלית בחבל עזה, בעיקר ביוזמת תנועת נחלה ותומכיה.

ב-28 בינואר 2024 נערך בבנייני האומה בירושלים "כנס הניצחון", שבו השתתפו אלפי אנשים וכן שרים וחברי כנסת מהקואליציה. בכנס נישאו נאומים ונחתמה "אמנת חידוש ההתיישבות בעזה", לצד קריאות להתיישבות יהודית ברצועה ולעידוד הגירה של תושבי הרצועה.

ב-29 בפברואר 2024 התקיימה "צעדת הראל" משדרות לכיוון מעבר ארז, לזכרו של סרן הראל שרביט ובקריאה לחידוש ההתיישבות בצפון הרצועה. במהלך האירוע דווח כי חלק מהמשתתפים חצו משטח ישראל לתוך הרצועה ונעצרו. במרץ 2025 דווח כי הוגשו כתבי אישום נגד חלק מהמשתתפים, בין היתר בגין כניסה לשטח הרצועה וניסיון להקים מבנים ארעיים באזור.

ביום העצמאות ה-76 (14 במאי 2024) התקיימה בשדרות "צעדת עזה" שבה השתתפו רבבות בקריאה לחזור להתיישבות בחבל עזה ולגוש קטיף.

בנוסף, בסוף יוני 2024 הוקם מאחז מחאה בשם אלי עזה סמוך לגבול הרצועה כחלק מפעילות הקוראת לחידוש ההתיישבות בעזה.
במסגרת פעילותו תועדו מספר צעדות וניסיונות חדירה לשטח רצועת עזה:
בספטמבר 2024 דווח על שני פעילים שחצו את גדר המערכת לתוך הרצועה והועברו למשטרה.
באוקטובר 2024 דווח על שישה פעילים שחצו את "מרחב המכשול" לכיוון הרצועה ונעצרו.
ב-2 בינואר 2025 דווח על מעצר פעילי ימין שניסו לחצות את הגדר לכיוון הרצועה באזור מעבר ארז.

בדצמבר 2025 תועדו ניסיונות נוספים של פעילים לחצות לתוך הרצועה כחלק ממחאות לחידוש ההתיישבות:
ב-10 בדצמבר דווח כי כמה אזרחים חדרו דרך הגדר לעומק של כמה מאות מטרים ברצועה, הוצאו על ידי צה"ל ונעצרו על ידי המשטרה. ב-18 בדצמבר 2025 דווח כי עשרות אזרחים נכנסו עם כלי רכב מאות מטרים לתוך הרצועה, והניפו דגלי ישראל.

 מחאות בקריאה להתיישבות בלבנון ובסוריה 
במהלך המלחמה דווח גם על יוזמות מחאה ופעילות אזרחית שקראו להקמת התיישבות ישראלית בדרום לבנון ובסוריה.

תנועת עורי צפון, התנועה להתיישבות בדרום הלבנון ע"ש ישראל סוקול, ערכה ביוני 2024 כנס מקוון ("כנס לבנון ה־1") וקראה לקידום התיישבות ישראלית בדרום לבנון. בתחילת דצמבר 2024 פעילי התנועה חצו את הגבול ללבנון והקימו במקום "מאחז". הפעילים הורחקו מהמקום בידי צה"ל.. כמו כן, בדצמבר 2024 ערכה התנועה טקס וסיור פעילים סמוך לגבול לבנון.

תנועת חלוצי הבשן הוקמה באפריל 2025 ופועלת לקידום התיישבות יהודית בחבל הבשן ובכתר החרמון. במהלך 2025 דווח על ניסיונות חצייה לשטח סוריה ועל טקס "הנחת אבן פינה" ליישוב שכונה "נווה הבשן". בנובמבר 2025 דווח על פריצת גדר הגבול לסוריה ומעצרים של פעילים המזוהים עם התנועה. בדצמבר 2025 דווח בכאן חדשות על חצייה נוספת של הגבול לסוריה על ידי קבוצה שפעלה תחת השם "חלוצי הבשן".

 קבוצות המחאה 
ממוזער|הפגנת משפחות חטופים מול הקריה, 4 בספטמבר 2024.
 מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים 
ממוזער|שלט מטעם מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים בהפגנה בתל אביב
ממוזער|סרט מודעות צהוב למען שחרור החטופים ביום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל בפארק הלאומי של רמת גן

מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים הוא ארגון המייצג חלק מהקרובים של החטופים הישראלים שנחטפו בידי ארגון הטרור חמאס וארגונים נוספים במהלך בטבח שבעה באוקטובר שהביאה למלחמת חרבות ברזל ועודם מוחזקים ברצועת עזה. המטה פרסם שלוש דרישות:

 שחרור מיידי של כל בני הערובה, היות שהחזקתם מנוגדת לדין הבין-לאומי ומוגדרת כפשע מלחמה ופשע נגד האנושות.
 פתיחה מיידית של מסדרון הומניטרי לאספקת תרופות וציוד נדרש לחולים כרוניים ופצועים. ובדיקה של כל בני הערובה על ידי רופא.
 התערבות וסיוע של מנהיגי המדינות השכנות לטובת שחרורם המיידי של בני הערובה החטופים.

ב-31 במרץ 2024 תקפו אנשי המטה את הממשלה והשתתפו בהפגנות.

 כולנו חטופים 
"כולנו חטופים" הוא מערך שטח של מחאת משפחות חטופים שמפגינים במוצאי שבת למען קידום עסקת שבויים. המערך מפגין כל יום מול שער בגין, ובנוסף מפעיל קבוצה שנקראת "כולנו חטופים - נמאס מהשירים".

שותפות השלום
הפגנות משותפות של חד"ש וארגון "קואליציית שותפות השלום" המונה עשרות ארגונים תחתיה, התומכים בהפסקת הלחימה, החזרת החטופים וקידום תהליך מדיני. השותפות ארגנה כנסים והפגנות בערים שונות.

תנועת משנים כיוון
אחת מהתנועות שלקחו חלק במחאות בתקופה זו היא תנועת משנים כיוון - תנועת שטח אקטיביסטית שיישמה פעולות שיבוש בדרישה להחלפת הממשלה. משנים כיוון פועלים בשיטות של התנגדות לא אלימה, לדבריהם על פי המורשת של מרטין לותר קינג ומהאטמה גנדי.

בדצמבר 2023 הדביקו עצמם פעילי התנועה לרצפת הלובי בכניסה למשרדי הממשלה כמחאה על המשרדים המיותרים בממשלה, במרץ 2024 פעילי התנועה חסמו את היציאה מהכנסת ונקשרו באמצעות שרשרות ומנעולים לכניסה בקריאה להקדמת הבחירות, ובמאי 2024 פעילי התנועה חסמו את הכניסה לירושלים באמצעות קלפי ענקית שאליה נקשרו. ביוני 2024 הפעילים חסמו את הכניסה לירושלים בכביש 16, והתבצרו על סולמות כדי להקשות על פינויים.

 בואו 
ארגון בואו (באים ומצילים אותם ואותנו) נוסד בנובמבר 2024 על מנת להעלות את המודעות והאקטיביזם הציבורי בדחיפות של סיום המלחמה והחזרת כל החטופים בהסכם מדיני. הארגון מציע הרצאות במפגשים וחוגי בית ונאומים בהפגנות. נכון לינואר 2025 המיזם כולל למעלה מ-600 מרצים ומרצות מתחום בריאות הגוף והנפש, תחום המשפט החוקתי ועוד.

 הורי לוחמים זועקים די! 
ארגון המאגד מעל 800 הורים ללוחמים וקוראים לסיום המלחמה והחזרת כל החטופים בהסכם.

ארגוני נשים נגד המלחמה
מספר ארגוני נשים פועלים להפסקת המלחמה והחזרת החטופים, לשוויון בנטל וגיוס שווה לכולם ולשמירת חיי החיילים. חלק מהארגונים חדשים יחסית כמו אימהות בחזית, אמא ערה וזעקת האמהות וחלק הם הארגונים ותיקים כמו נשים עושות שלום, נשים בשחור ואמהות נגד אלמות.

 אמהות בחזית 
תנועת אמהות בחזית נוסדה באפריל 23 על ידי אימהות לחיילים וחיילות. מטרתה העיקרית היא לקדם שוויון אזרחי בדגש על חוק הגיוס ולפעול למען חקיקה שוויונית בתחום השירות הצבאי, התנועה הוקמה על ידי עו"ד איילת השחר סיידוף, העומדת בראשה.

התנועה פועלת במישור הפוליטי והמדיני בנוכחות קבועה בוועדות הכנסת, במישור הציבורי בהפגנות ומיצגי מחאה ברחבי הארץ ופעילות הסברתית נרחבת. התנועה פועלת גם במישור המשפטי בהגשת עתירות לבג"ץ בנושאי גיוס שוויוני ועצירת תקציבי הישיבות.

התנועה גם הקימה את חזית בריאות הנפש במטרה להוות הגוף המיקצועי שעובד מול המערכת הצה"לית ובפועל נותנת מענה סיוע ותמיכה בכל נושא השחיקה לפצועים בגוף ובנפש ובני משפחותיהם.

 אמא ערה 
אמא ערה היא תנועה ופלטפורמת אזרחים–אימהות בישראל, שהוקמה לאחר 7 באוקטובר 2023.

התנועה מורכבת בעיקר מאימהות ללוחמים ולוחמות בצה"ל, ודורשת מהנהגת המדינה לקיים דיון מקצועי ומעמיק על מטרות המלחמה, התכנון המדיני לתום העימות והיום שאחרי. התנועה גם דורשת שילוב משמעותי של נשים בתפקידי מפתח במוקדי קבלת החלטות בהקשרים של הפעלת הכוח והסדרים מדיניים.

התנועה אינה פוליטית, וכוללת נשים וגברים הקשורים לחיילים וחיילות משרתים בסדיר או מילואים ומזדהים עם ערכי התנועה.

התנועה פועלת במישור הפוליטי והמדיני בנוכחות קבועה בוועדות הכנסת, הגשת ניירות עמדה ותקשורת אל מול גופי ביטחון, במישור הציבורי בהפגנות ומיצגי מחאה ברחבי הארץ ובהופעות בתקשורת. התנועה פועלת גם במישור המשפטי בהגשת עתירות לבג"ץ בעיקר בנושאי שמירה על הלוחמים.ות ושוויון בנטל.

 זעקת האמהות 
קבוצת "זעקת האמהות" הוקמה בנובמבר 23 על ידי מיכל ברודי ברקת, שבנה לוחם ברצועה במטרה לעצור פלישה קרקעית לרצועה ולשמור על חיי החיילים. בהמשך הדרך, הקבוצה הצטרפה למחאות להחזרת החטופים וסיום המלחמה.

 נשים עושות שלום 
נשים עושות שלום היא תנועת נשים פוליטית א-מפלגתית, החותרת להביא לסיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני באמצעות הסכם מדיני מכבד ובהש­תתפות נשים ממגוון קבוצות האוכלוסייה בישראל, בהתאם להחלטת האו"ם 1325. התנועה הוקמה בשנת 2014.

במהלך מלחמת חרבות ברזל התנועה הצטרפה לקריאה לסיום המלחמה, החזרת החטופים ולחתור להסכמים.

 התנגדות למחאות 
בקרב החברה הישראלית ישנן מספר רב של משפחות חטופים, משפחות נופלים ואישי ציבור המתנגדים לפעילות ההפגנות וטוענים כי הדבר פוגע בחטופים.

בקואליציה מתחו ביקורת חריפה על ההפגנות, טענו כי הן "פרס לסינוואר" ושצריך "לעמוד איתן מול לחצים חסרי אחריות".

איתן מור, בנו של צביקה מור, שהשתחרר בעסקת החטופים באוקטובר 2025, טען כי עז א-דין אל-חדאד, ראש הזרוע הצבאית של חמאס, אמר לו שישתחרר ראשון, כיון שאביו לא משתתף בהפגנות. (איתן מור השתחרר בפעימה הראשונה של הסכם חמאס–ישראל ב-13 באוקטובר ביחד עם 6 חטופים נוספים).

כתגובת נגד למחאות קם ארגון בשם "אחים לצדק" בראשות מרדכי דוד, מרדכי דוד ופעילי הארגון נוהגים להגיע להפגנות ולהקניט את פעילי המחאה. כמחאה נגד חסימת הכבישים, הארגון חוסם מכוניות של מפגינים בכל סיום הפגנה ואף הוגשה כנגדו תביעה בגין פעילות זו.

 ראו גם 
 החטופים במלחמת חרבות ברזל
 תגובות חברתיות וציבוריות בעולם למלחמת חרבות ברזל
 המחאות נגד ישראל באוניברסיטאות בארצות הברית

 הערות שוליים 

קטגוריה:ממשלת ישראל ה-37
קטגוריה:2024 בישראל
קטגוריה:מחאות ב-2024
קטגוריה:מחאות ב-2024 בישראל
קטגוריה:שביתות בישראל
קטגוריה:מחאות מתמשכות
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:תגובות למלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מחאות ב-2025