פאולה ברט

פאולה ברט (כ"ו באב ה'תרנ"ד, 26 באוגוסט 1894 - י"א באייר ה'תשמ"א, 16 במאי 1981) הייתה פעילה חברתית ישראלית ילידת גרמניה. ממקימות המוסד לילדים ולנוער אהבה בברלין ולאחר מכן בכפר ביאליק. ממקימות בתי מגורים ובתים מוגנים לעולים ושארית הפליטה. ממקימות בית החולים השיקומי רעות ויקירת העיר תל אביב לשנת תשל"ו 1976.

 קורותיה 
נולדה כפאולה ויטנברג (Wittenberg) בברסלאו גרמניה (כיום פולין), ליהודה לודוויג ויטנברג ולחוה אסתר ג'ני בת מרדכי כהן. היא התחנכה בבית-ספר פרטי בברסלאו והייתה פעילה מנעוריה בתנועת המזרחי.

ברט הייתה פעילה בברלין בעבודה סוציאלית בקרב הקהילה היהודית והשתתפה ביסודו ובארגונו של המוסד לילדים ולנוער אהבה שהוקם מחדש בארץ, בכפר ביאליק.

ביוני 1933 עלתה לישראל עם בעלה, אהרן ברט, וילדיהם, והתיישבו בחיפה שם המשיכה בפעילות ציבורית וסוציאלית. המשפחה התגוררה בבית מס' 16 ברחוב ירושלים עד מינויו של אהרן כחבר בהנהלת בנק אנגלו-פלשתינה ב-1938 ומעברם לתל אביב. פאולה יזמה את הקמת 'ארגון נשים דתיות' בבית הכנסת, של יוצאי גרמניה, 'אהבת תורה'.

 פעילות סוציאלית וציבורית 
ברט יסדה בחיפה את ארגון נשים דתיות ועמדה בראשו, את בית החלוצות של המזרחי ואת מפעל הכלל לכלל, לחלוקת חבילות מזון לנצרכים. לבקשת הנריטה סולד ארגנה את שתי הקבוצות העירוניות של עליית הנוער הדתי "רמבם" ו"אמונים". תיאמה עם האדריכל ראטנר את תכנון מוסד הנוער והילדים אהבה בכפר ביאליק ופקחה על בנייתו וציודו.

כשעברה בשנת תרצ"ח לתל אביב ארגנה את מפעל הכלל לכלל מטעם המחלקה הסוציאלית של העירייה. ברט קיבלה לידיה את ניהול ארגון שירות נשים סוציאלי. במסגרת העמותה הקימו פאולה וחברותיה בשנת 1937 את "המטבח למעמד הבינוני", שסיפק ארוחות חמות לעולים מגרמניה. בשנת 1939, עם עליית הפליטים האחרונים לפני המלחמה בגרמניה, הורחב "המטבח למעמד הבינוני" עם חמישה מטבחי משנה ברחבי תל אביב. יחד עם חברותיה, פעלו בסיוע לפליטים ולעולים מאירופה, במציאת עבודה והפעלת גני ילדים על מנת שההורים יוכלו לצאת לעבודה. בין הפעולות שיזמו לעזרת עולים והגיעו ארצה בלי אמצעים מספיקים ועבור שארית הפליטה, היו הקמת בתי מגורים ובתים מוגנים בסגנון "בית שלום" ברחוב צבי גרץ. לאחר בניית מספר בתים כאלה בתל אביב עבור מאות משתכנים, הקימו בתים בסגנון דומה גם בירושלים. המפעל הסוציאלי נוהל בהתנדבותי ראש המפעל הייתה הגב' ברם שהקדישה רבות משנות חייה ל"שרות נשים סוציאלי" ופעילותה הושפעה מאמונתה הדתית האיתנה.

בשנים הראשונות העמותה נקראה "שרות נשים סוציאלי" ובשנת 1986 שונה שמה לרעות – שרות נשים סוציאלי.

ב-1961 הקימה העמותה את בית החולים השיקומי ליכטנשטטר, שלימים נקרא רעות תל אביב ופאולה ברט שימשה כנשיאתו.

ברט זכתה בתואר יקירת העיר תל אביב לשנת תשל"ו 1976. בנימוקים לפרס צוין שהמסורת היהודית המפוארת של הושטת יד עוזרת לרעבים ולסובלים, לחולים ולזקנים מצאה לה בישראל ממשיכה כפאולה ברט שכל חייה הם קודש לעזרת הזולת.

 חיים אישיים 
פאולה ברט נישאה בגרמניה לד"ר אהרן ברטשהיה עורך הדין של הקונגרס הציוני ה-12 ב-1921 ולאחר עלייתו לארץ ישראל שימש מנכ"ל בנק אנגלו-פלשתינה (שהפך לבנק לאומי עם קום המדינה). ביתם היה בית ציוני דתי. בשנות ה־20 נולדו להם שלושה ילדים: תמר רייכמן, יעקב ברט הקרוי על שם סבו יעקב ברט ויהודה ברט.

ברט נפטרה ב־1981 ונקברה בבית העלמין נחלת יצחק.

 הערות שוליים 

קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1976
קטגוריה:ישראליות ילידות גרמניה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:עובדות סוציאליות גרמניות
קטגוריה:עובדות סוציאליות ישראליות
קטגוריה:עובדים סוציאליים ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:נשים הקבורות בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1894
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1981