לוז (צמח מקראי)

לוז הוא צמח המופיע במקרא פעם אחת. ללוז הוצעו מספר זיהויים, ביניהם שקד, אגוז לוז ו.

 במקרא 
בספר בראשית מסופר שיעקב השתמש בשלושה צמחים, שאחד מהם הוא לוז, בעת שהוא רעה את צאן לבן הארמי בארם נהריים:

 זיהויים 
 צפצפה מכסיפה 
ממוזער|266x266 פיקסלים|צפצפה מכסיפה
רבי סעדיה גאון, רבי יונה אבן ג'נאח ורבי שלמה פרחון זיהו את הלוז שבפסוק עם ה. אמנם חלק מהחוקרים זיהו את הצפצפה המכסיפה עם הלִבְנֶה, המופיע בפסוק בסמוך ללוז.יהודה פליקס, עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 144זהר עמר, צמחי המקרא, ירושלים: ראובן מס, 2012, עמ' 118–119

 אגוז הלוז 
ממוזער|200x200 פיקסלים|אגוז לוז
אסף הרופא, רש"י ופרשנים נוספים זיהו את הלוז עם אגוז הלוז. זיהוי זה מתאים לכמה מובאות מהמדרשים, וכנראה היה קיים כבר בזמן חז"ל. איילת-השחר הראובני צידדה בזיהוי זה, בעוד רבים מהחוקרים דחו אותו, מכיוון שגידול אגוז הלוז היה נדיר באזור ארץ ישראל וארם נהריים, ומועד ביותו באזור זה מעורפל.איילת-השחר הראובני, "הלבנה, הלוז והערמון", בצרון כג, תשי"א, עמ' 30–33אוריה פלדמן, צמחי התנ"ך, תל אביב: דביר, 1956, עמ' 213יהודה פליקס, עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 144, 248–249

 שקד 
ממוזער|200x200 פיקסלים|שקד
רבים מהחוקרים זיהו את הלוז עם השקד המצוי, על פי הערבית והארמית.Michael Zohary, Plants of the Bible, Cambridge: Cambridge University Press, 1982, pp. 66–67.Harold N. Moldenke and Alma L. Moldenke, Plants of the Bible, Waltham, MA: Chronica Botanica Co., 1952, pp. 35–38. זאת למרות שהשקד מופיע בשמו ארבע פעמים במקרא, כולל פעם אחת בספר בראשית. זיהוי הלוז עם השקד היה מקובל על רבים מהמפרשים. כך למשל כותב האבן עזרא:

זיהוי הלוז עם השקד מופיע גם בתרגום עקילס ליוונית, וככל הנראה גם בחלק מהמדרשים, כפי שציינו כבר בעלי התוספות.. .איילת-השחר הראובני, "הלבנה, הלוז והערמון", בצרון כג, תשי"א, עמ' 30–32יהודה פליקס, עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 143–148, 249

 מין לא ידוע 
חלק מהמפרשים כתבו שהעצים המוזכרים בפסוק הם מיני עצים, או "מיני ארזים", ללא פירוט.. בכור שור שם. החוקר אוריה פלדמן סבר שאין למצוא את זהות הלוז, כשהוא דוחה את זיהוי הלוז עם השקד, בין היתר משום ש"קשה להניח כיצד זה נפל השקד לחברת הלבנה והערמון".

 לקריאה נוספת 
 איילת-השחר הראובני, "הלבנה, הלוז והערמון", בצרון כג, תשי"א, עמ' 30–33
 אוריה פלדמן, צמחי התנ"ך, תל אביב: דביר, 1956, עמ' 213
 יהודה פליקס, עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 143–149, 248–250
 זהר עמר, צמחי המקרא, ירושלים: ראובן מס, 2012, עמ' 118–119

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:צמחי המקרא