יחסי שוודיה–נאט"ו

יחסי שוודיה – נאט"ו הם היחסים הדיפלומטיים בין שוודיה לארגון האמנה הצפון-אטלנטית (נאט"ו). בין שוודיה לנאט"ו יש קשר הדוק המוביל לתרגילים משותפים המבוצעים באופן קבוע, לשיתוף פעולה במבצעים למען שמירת השלום ולשיתוף מידע. שוודיה הצטרפה לשותפות לשלום ב-9 במאי 1994. מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, אמר במרץ 2023 שזה "בלתי נתפס" שנאט"ו לא תסייע לשוודיה אם ביטחונה יאוים.

מבחינה היסטורית, רק מיעוט מהאוכלוסייה השוודית הייתה בעד חברות בנאט"ו, אך דעת הרוב השתנתה בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, ושוודיה הגישה בקשה להצטרף לארגון ב-18 במאי 2022. ב-5 ביולי 2022, נאט"ו חתמה על פרוטוקול ההצטרפות על מנת לאפשר לשוודיה להצטרף. כל המדינות החברות, מלבד טורקיה והונגריה, אשררו אותה במהירות עד סוף ספטמבר 2022. עד סוף ינואר 2024, טורקיה השלימה את אשרורה, וב-26 בפברואר 2024 אשרר הפרלמנט ההונגרי את הצטרפותה של שוודיה לנאט"ו.

 היסטוריה 
 נייטרליות שוודית (1800 עד 1995) 

 לאחר מלחמות נפוליאון 

במאה ה-19, שוודיה אימצה מדיניות של נייטרליות, בעיקר כתוצאה ממעורבותה של שוודיה במלחמות נפוליאון שבמהלכן איבדה למעלה משליש משטחה במלחמת פינלנד (1808–1809), כולל ההפסד הטראומטי של פינלנד לרוסיה. מנקודה זו ואילך, פינלנד נותרה חלק מרוסיה עד שקיבלה עצמאות ב-1917. טינה כלפי המלך השוודי גוסטב הרביעי אדולף, שנקט בעקביות מדיניות אנטי-נפוליאונית ובכך גרם למלחמה, הובילה הפיכה המכונה ההפיכה של 1809. המשטר החדש הדיח את המלך והנהיג את חוקת 1809, ומאוחר יותר אף גיבש מדיניות חוץ חדשה, אשר נודעה בשם "המדיניות של 1812". מאז תקופת מלחמות נפוליאון, שוודיה לא יזמה שום סכסוך מזוין ישיר, והמדינה נשארה נייטרלית אפילו במהלך מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה.

 בזמן המלחמה הקרה 
כאשר נאט"ו נוסדה ב-1949, שוודיה בחרה שלא להצטרף. במקום זאת, המדינה הכריזה על מדיניות ביטחונית המכוונת לאי כריתת בריתות בשלום ונייטרליות במלחמה. שוודיה שמרה על מדיניות הנייטרליות שלה במהלך המלחמה הקרה, למרות שיתוף פעולה משמעותי עם המערב. ראש ממשלת שוודיה לשעבר, קרל בילדט, ציין כי מדיניות זו הייתה בתגובה לחששות שאם שוודיה תצטרף לנאט"ו, ברית המועצות תפלוש לשכנה פינלנד, איתה שוודיה מטפחים יחסים קרובים. למרות היותה מדינה עצמאית, אימצה פינלנד מדיניות של נייטרליות בענייני חוץ במהלך המלחמה הקרה, מתוך כבוד לברית המועצות השכנה, אשר נהוג לכנותה פינלנדיזציה.

 מעבר מחוסר התאמות בתוך האיחוד האירופי (1995–2022) 
ממוזער| הצטרפותה של שוודיה לאיחוד האירופי ב--1995

 שיתוף פעולה עם האיחוד האירופי ונאט"ו 
הצטרפותה של שוודיה לאיחוד האירופי ב-1995 הביאה לכך שהנייטרליות כעקרון במדיניות החוץ השוודית בוטלה. עם ההצטרפות, שוודיה הצטרפה למדיניות החוץ והביטחון המשותפת של האיחוד האירופי. מאז כניסתה לתוקף של אמנת ליסבון ב-2009, סעיף הסולידריות ההדדית של האיחוד האירופי חל על שוודיה יחד עם מדינות אחרות החברות באיחוד האירופי:
סעיף 42.2 מציין כי נאט"ו תהיה הפורום העיקרי ליישום הגנה עצמית קולקטיבית עבור מדינות החברות באיחוד האירופי שהן גם חברות בנאט"ו. שאר המדינות החברות באיחוד האירופי שנמצאות מחוץ לנאט"ו וכתוצאה מכך נוקטות במדיניות הביטחון וההגנה המשותפת של האיחוד האירופי לצורך יישום הגנה עצמית קולקטיבית, הן אוסטריה, קפריסין, אירלנד, מלטה.

מאז שנות ה-90, התקיים דיון פעיל בשוודיה בשאלת החברות בנאט"ו בעידן שלאחר המלחמה הקרה . שוודיה הצטרפה לשותפות נאט"ו לשלום ב-9 במאי 1994, והייתה שותפה פעילה במשימות בראשות נאט"ו בבוסניה (כוח האכיפה ו-כוח הייצוב), קוסובו (כוח קוסבו), אפגניסטן (כוח הסיוע הביטחוני הבין-לאומי) ולוב (מבצע מגן מאוחד). עם זאת, פערים אידאולוגיים נצפו לראשונה בנובמבר 2006, כאשר שוודיה הייתה האופציה לקנות שני מטוסי תובלה חדשים או להצטרף למאגר המטוסים של נאט"ו, ובדצמבר 2006, כאשר שוודיה דחתה הזמנה להצטרף לכוח התגובה של נאט"ו. היא הצטרפה מאוחר יותר ב-2013.

שוודיה הגדילה את שיתוף הפעולה שלה עם נאט"ו על ידי הקמת הסכם מדינה מארחת עם נאט"ו (שנחתם ב-2014 ואושרר ב-2016), המאפשר לכוחות נאט"ו לערוך אימונים משותפים על אדמת שוודיה ומתן אפשרות לפרוס את כוחות המדינות החברות בנאט"ו בשטח שוודיה בתגובה לאיומים על הביטחון הלאומי שלה.

 דעות פוליטיות מקומיות 
ב-18 בספטמבר 2007, ראש הממשלה השוודי פרדריק ריינפלט הצהיר כי חברות שוודית בנאט"ו תדרוש רוב "רחב מאוד" בפרלמנט, כולל הסוציאל-דמוקרטים, ותיאום עם פינלנד.

האגף השמאלי השוודי, כולל המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, מפלגת הירוקים ומפלגת השמאל, יחד עם השוודים הדמוקרטים הלאומניים, העדיפו היסטורית נייטרליות ואי-כריתת בריתות, בעוד שהמפלגות מהאגף הימני תמכו חברות בנאט"ו, במיוחד מאז סיפוח קרים ב-2014 על ידי רוסיה. מפלגת המרכז-ימין המתונים היא המפלגה הגדולה ביותר לפי הנציגות הפרלמנטרית הנוכחית בעד חברות בנאט"ו, ואפילו הפכו אותה להבטחת הבחירות העליונה שלהם ב-2022, וכמו המפלגה הליברלית של הימין-מרכז תמכה בחברות בנאט"ו מאז סוף המלחמה הקרה. מפלגת המרכז התנגדה לחברות בנאט"ו עד ספטמבר 2015, אז הודיעה הנהגת המפלגה תחת אנני לוף כי תציע לשנות את מדיניות המפלגה בוועידת המפלגה הבאה שלהם כדי לדחוף לשוודיה להצטרף לנאט"ו. גם הנוצרים הדמוקרטים השמרנים, שגם הם התנגדו בעבר, הצביעו בעד החברות בנאט"ו בוועידת מפלגתם באוקטובר 2015. כאשר השוודים הדמוקטים הלאומניים שינו את עמדתם בדצמבר 2020 והביעו תמיכה בחברות בנאט"ו אם יתקיים תיאום עם פינלנד השכנה ויאושרר במשאל עם, רוב חברי הריקסדאג השוודי השתייכו לראשונה למפלגות שהיו פתוחות לחברות בנאט"ו, והצעה לאפשר חברות עתידית בנאט"ו עברה בפרלמנט באותו חודש ברוב של 204 קולות מול 145.
ממוזער| מחאה נגד נאט"ו, סטוקהולם, מינטורג'ט, 21 במאי 2022
עם זאת, מרבית המפלגות חשבו מחדש על עמדותיהן בנוגע לחברות בנאט"ו מאז הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. השוודים הדמוקרטים הלאומניים שינו את עמדתם באפריל 2022 והודיעו כי יתמכו בחברות שוודית בנאט"ו אם גם פינלנד תצטרף. בערך באותו זמן, מפלגת השלטון השוודית הסוציאל-דמוקרטית הודיעה כי היא תנהל דיאלוג פנימי על חברות נאט"ו, בפעם השנייה בתוך שישה חודשים. בפעם הראשונה, המפלגה החליטה להתנגד לחברות. עם זאת, ב-15 במאי 2022 הם הודיעו שהם יתמכו כעת בבקשה להצטרף לארגון. מבין שותפיהם לקואליציה, מפלגת הירוקים נותרה מתנגדת, בעוד שמפלגת השמאל מעוניינת לקיים משאל עם בנושא, דבר שראש הממשלה מגדלנה אנדרסון ומפלגת האופוזיציה המתונה המובילה התנגדו.

 סקרים 
התמיכה בחברות בנאט"ו עלתה בין 2012 ל-2015, כאשר מכון SOM הראה שהיא גדלה מ-17% ל-31%. אירועים כמו סיפוח קרים ודיווחים על פעילות צוללות רוסיות ב-2014, כמו גם דיווח משנת 2013 לפיו אם תתוקף, שוודיה תוכל להחזיק מעמד שבוע בלבד נזקפו לזכות העלייה באחוזי בתמיכה. באוקטובר 2014, סקר דעת קהל מצא לראשונה שיותר שוודים בעד חברות בנאט"ו (37%) מאשר מתנגדים (36%).

סקרים רגילים של Ipsos תיעדו ירידה בהתנגדות השוודים לחברות מ-56% באפריל 2015 ל-35% בדצמבר 2020, אז היה פיצול בין הקולות, עם 33% לחברות ו-32% שלא החליטו. הירידה תאמה במידה רבה לעלייה במספר המתלבטים, שכן שיעור התומכים בחברות בנאט"ו נשאר יציב ברובו מאז 2014. סקר של Sifo ביוני 2016 מצא יותר שוודים נגד חברות בנאט"ו מאשר בעד, בעוד שסקר של פיו במאי 2017 הראה גם הוא 48% תמיכה, ובנובמבר 2020, הם הראו ש-65% מהשוודים רואים בחיוב את נאט"ו, האחוז הגבוה ביותר מכל מדינה שאינה חברה בנאט"ו.

בימים שלאחר פלישת רוסיה לאוקראינה (24–25 בפברואר 2022), סקר שנערך על ידי Novus מצא ש41% בעד חברות נאט"ו ו-35% התנגדו. הסקר הראשון שרשום תמיכה של רוב הציבור השוודי (51%) בחברות בנאט"ו התרחש ב-4 במרץ 2022, והתמיכה גדלה באופן משמעותי מאז.
+תאריךמסקרתמיכההתנגדותנייטרלי או לא יודעהפרשאזכורסיפוח חצי האי קריםStatista28%56%15%28%Statista33%47%20%14%Statista34%50%16%16%Statista35%40%25%5%Statista31%44%25%13%Statista37%35%28%2%Statista41%35%24%6%רוסיה פולשת לאוקראינהStatista45%33%22%12%Statista58%19%23%39%Statista64%21%15%43%4 אפריל 2023פינלנד מצטרפת לנאט"וStatista62%22%16%40%Kantar Sifo65%18%17%47%

 חשיבותה האסטרטגית של שוודיה 
חברותה של שוודיה (בנוסף לפינלנד) בנאט"ו תשנה מאוד את המצב האסטרטגי בים הבלטי. זה יקל על הגישה של נאט"ו למדינות הבלטיות בתגובה לפלישתן, שאחרת יכלו להיות מבודדות ומוקפות בהתקפה על רווח סובלקי. נאט"ו דיווחה ב-2015 שרוסיה מדמה מתקפה גרעינית על שוודיה ב-2013, בנוסף, שר החוץ הרוסי סרגיי לברוב איים ב-2016 "לנקוט בצעדים הדרושים" כדי למנוע את החברות השוודית בנאט"ו. בספטמבר 2016 דוח ממשלת שוודיה מצא כי הסלמה במתיחות באזור הבלטי יכולה להוות זרז להצטרפות שוודיה לנאט"ו.

 הבקשה של שוודיה והתגובות הראשוניות החיוביות של חברות נאט"ו 
ממוזער| שגרירי פינלנד ושוודיה מגישים את בקשותיהם להצטרף לנאט"ו למזכ"ל ינס סטולטנברג ב-18 במאי 2022.
ב-17 במאי 2022, אן לינדה, שרת החוץ של שוודיה, חתמה על בקשתה של שוודיה להצטרף לנאט"ו, בעקבות כוונתה הקודמת של פינלנד להצטרף לנאט"ו. למחרת, הבקשות של שתי המדינות הוגשו רשמית למזכ"ל נאט"ו , ינס סטולטנברג.

האיחוד האירופי הודיע על תמיכתו בחברות של פינלנד ושוודיה בנאט"ו. נשיא קרואטיה זוראן מילנוביץ' הצהיר כי על ארצו לחסום את אשרור הצטרפותה של שוודיה עד ליישום רפורמה בבחירות בבוסניה והרצגובינה השכנה, אם כי שר החוץ הקרואטי הביע את תמיכת הממשלה בכל בקשה. ב-28 באפריל 2022 הודיע שר החוץ הקרואטי, גורדן גרליץ'-רדמן, כי קרואטיה תומכת בבקשות של פינלנד ושוודיה לחברות בנאט"ו. במאי 2022, ממשלות שונות (כולל אלו של אלבניה, פורטוגל, ובריטניה) ומנהיגיהן (כולל נשיאי צרפת וארצות הברית) הודיעו על תמיכה עבור הבקשות של שתי המדינות.

תהליך האשרור החל בהזמנת פינלנד ושוודיה להיות חברות בפסגת נאט"ו במדריד ב-29 ביוני 2022. משא ומתן בין חברות נאט"ו נערך ב-4 ביולי, ופרוטוקולי ההצטרפות נחתמו בבריסל ב-5 ביולי. באותו יום, קנדה הייתה המדינה הראשונה שאשררה את שתי הבקשות. עד אוקטובר 2022, כל חברות נאט"ו פרט לטורקיה והונגריה השלימו את תהליכי קבלת שוודיה.
שמאל|ממוזער| עם 269 כן 37 לא ו-43 נעדרים, הריקסדאג אימץ את ההצעה לשוודיה להצטרף לנאט"ו.
ב-22 במרץ 2023, הפרלמנט השוודי אישר את הצטרפותה של המדינה לנאט"ו בהצבעה של 269–37.

ב-4 באפריל 2023, נערך הטקס הרשמי להצטרפות פינלנד לנאט"ו ומיד לאחר מכן שר החוץ של פינלנד פקה הביסטו הגיש את אשרור של פינלנד להצטרפות שוודיה לארגון; אלה של הונגריה וטורקיה עדיין לא הופקדו.

 תגובת טורקיה 
 תמיכתה הנתפסת של שוודיה בארגוני טרור 
נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, הביע את התנגדותו להצטרפותן של פינלנד ושוודיה לנאט"ו, ואמר כי "לא ייתכן" שטורקיה תתמוך בבקשתן בעוד ששתי המדינות מאפשרות לקבוצות שטורקיה מסווגות כארגוני טרור לפעול בשטחן, כולל מפלגת הפועלים של כורדיסטן (PKK), איגוד הקהילות של כורדיסטן (KCK), מפלגת האיחוד הדמוקרטי (סוריה) (PYD), היחידות להגנת עם (YPG) ותומכיו של פטהוללה גולן, איש דת מוסלמי בארצות הברית שהואשם על ידי טורקיה בתזמור ניסיון הפיכה כושל ב-2016 בטורקיה. (ה-PKK נמצא ברשימת ארגוני הטרור של האיחוד האירופי ושוודיה הייתה המדינה הראשונה אחרי טורקיה שסיווגה אותם ככאלה ב-1984). טורקיה ביקשה את הסגרתם של כמה מחברי ה-PKK מהמדינות הנורדיות בין האנשים שטורקיה ביקשה להסגר קיימים חברת הפרלמנט השוודי אמין קקבבה על תמיכתה בארגונים כורדים,Turkisk ambassadör vill att Kakabaveh utlämnas  (In Swedish) הסופר והמשורר מחמט סיראץ' בילגין (שמת ב-2015), והמוציא לאור הטורקי ופעיל זכויות האדם רג'יפ זרקולו. בנוסף, ממשלת טורקיה דרשה להסיר את אמברגו הנשק שהטילו עליה ממשלות פינלנד ושוודיה בתגובה למתקפה הטורקית ב-2019 בצפון-מזרח סוריה נגד ה-YPG, ואת פיטוריו של שר ההגנה השוודי פיטר הולטקוויסט על פגישתו ב-2011 עם חברי ה-PKK. דרישותיה של טורקיה להסגרה של מתנגדים כורדים ומתנגדים פוליטיים נתקלו בעוינות על ידי פעילים כורדים וכמה ארגוני זכויות אדם, בשל ההיסטוריה של טורקיה בנוגע לשמירת זכויות האדם ודיכוי המיעוט הכורדי בטורקיה.

ב-14 במאי 2022, שר החוץ הטורקי, מבלוט צ'בושולו, אמר: "שתי המדינות הללו (פינלנד ושוודיה) תומכות בגלוי ב-PKK וב - YPG ".

 ניסיונות ראשוניים להתמודד עם חששותיה של טורקיה 
ממוזער| נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן עם נשיא פינלנד סאולי ניניסטה וראש ממשלת שוודיה מגדלנה אנדשון 19 במאי 2022
ב-15 במאי 2022, הודיעו שר החוץ הפיני פקה האביסטו ושרת החוץ השוודית אן לינדה כי הם מוכנים להתייחס לדאגות הביטחוניות של טורקיה ותמיד גינו פעולות טרור. ב-17 במאי 2022 קרא קנצלר גרמניה, אולף שולץ, לטורקיה לאשר את החברות בנאט"ו של פינלנד ושוודיה. ב-18 במאי 2022, טורקיה מיהרה למנוע מפינלנד ושוודיה להתחיל במשא ומתן לחברות בנאט"ו. ב-19 במאי הודיעו פינלנד ושוודיה כי הן יכולות להתייחס לדאגות הביטחוניות של טורקיה. באותו יום הודיעו נשיא פינלנד סאולי ניניסטה וראש ממשלת שוודיה דאז, מגדלנה אנדשון, כי הם תמיד היו מוכנים לשיחות עם טורקיה ותמיד גינו פעולות טרור. ב-21 במאי 2022, אנדשון, לאחר שיחת טלפון עם נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן, אמרה לטלוויזיה הממלכתית השוודית SVT ששוודיה מוכנה לדיאלוג עם טורקיה על חברותה של שוודיה בנאט"ו והם תמיד גינו את הטרור. ב-24 במאי 2022 החליטו פינלנד ושוודיה לשלוח משלחת להיפגש עם בכירים בטורקיה. ג'וקה סאלווארה מפינלנד, אוסקר סטנסטורם משוודיה, איברהים קאלין ו-סדאת אונל מטורקיה מייצגים את מדינותיהם במשא ומתן. הפגישה הראשונה של המשלחות של פינלנד, שוודיה וטורקיה התקיימה ב-25 במאי 2022 באנקרה, טורקיה. מפלגות האופוזיציה CHP ו-HDP בטורקיה הודיעו כי הן תומכות בחברות של פינלנד ושוודיה. מפלגות השלטון בטורקיה, AKP ו-MHP הודיעו כי לא יתמכו בחברות של פינלנד ושוודיה. עמדתה של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית השולטת בשוודיה מסובכת בשל העובדה שהיא מסתמכת על תמיכתה של קקבבה, שבאה ממוצא כורדי איראני, כדי לשמור על אמון הריקסדאג בממשלת המיעוט שלהם. קאקבבה הייתה חברה בגרילה הכורדית קומאלה באיראן מאז נעוריה, ומצאה מקלט בשוודיה בגיל תשע-עשרה. במשבר ממשלת שוודיה ב-2021, קאקבבה הסכימה לתמוך בהקמת ממשלה בראשות מגדלנה אנדשון רק לאחר שכמה דרישות פוליטיות הנוגעות לתמיכה בכורדים הסורים נענו. היא מתנגדת להצטרפות של שוודיה לנאט"ו, בגלל חוויותיה שלה במלחמה, והיא מגנה של מדיניות אי-ההתארגנות השוודית. במאי, היא הצהירה כי לא תתמוך יותר במפלגה הסוציאל-דמוקרטית השוודית השולטת בהצבעות חשובות בפרלמנט, מאחר שלדעתה חלקים מההסכם הקודם לא קוימו.

איברהים קאלין, דובר ארדואן, אמר כי אישור חברות שוודית אינו נשלל, אך מעמדן של הקבוצות הללו הוא "עניין של ביטחון לאומי עבור טורקיה" וכי יידרש משא ומתן. עם זאת, לאחר הצהרתו של איברהים קאלין, ארדואן חזר על איומו לחסום את בקשות החברות של פינלנד ושוודיה. הנהגת נאט"ו וארצות הברית אמרו שהם בטוחים שטורקיה לא תעצור את תהליך ההצטרפות של שתי המדינות. גם שרת החוץ הקנדית, מלאני ג'ולי, ניהלה שיחות עם טורקיה כדי לשכנע את ממשלת טורקיה בצורך בשילוב שתי המדינות הנורדיות בנאט"ו. ב-20 במאי, אן לינדה, שרת החוץ של שוודיה, דחתה את הטענה של ארדואן שהם תומכים ב-PKK ואף כינת זאת "דיסאינפורמציה", והצביעה על כך ששוודיה רשמה את PKK כארגון טרור ב-1984, בעוד שהאיחוד האירופי הלך בעקבותיהם ב-2002. הדובר איברהים קאלין, שהוביל את השיחות מטעם טורקיה, הצהיר לאחר הפגישה הראשונה באנקרה כי התהליך לא יתקדם עד שהציפיות של טורקיה יתממשו והם לא חשים לחץ של זמן. לאחר שמשלחת המורכבת מדיפלומטים שוודים ופיניים ניהלה שיחות בנושא עם עמיתיהם הטורקים, ארדואן חזר ואמר כי לא יסכים להצעתם להצטרפות, שכן באותו יום שבו נערכו השיחות באנקרה, סאלח מוסלמי, הנחשב לטרוריסט על ידי ממשל ארדואן, הופיע בטלוויזיה השוודית. מנהיג מפלגת התנועה הלאומית, דבלט בחצ'לי, הציע שתרחיש שבו טורקיה עוזבת את נאט"ו צריך להיחשב כאופציה, ובמקרה זה ניתן יהיה לייסד ברית צבאית חדשה. בסוף מאי 2022, מנהיג האופוזיציה, כמאל קיליצ'דרוגלו, טען שבמקרה ושורת ההצטרפות תימשך ו-AKP ו-MHP יחליטו לסגור את בסיס חיל האוויר אינג'ירליק CHP יתמכו בכך.

כדי לתת מענה לדאגותיה של טורקיה, ביוני הצביעה שוודיה על רפורמות בחוקיה נגד הטרור, שהיו אמורים להיכנס לתוקף ב-1 ביולי (אם כי נדחו בעקבות ארגוני זכויות אדם), והודיעה כי תבחן את מדיניותה בנושא ייצוא נשק כדי לשקף את חברתוה בנאט"ו. בינתיים, נשיא פינלנד סאולי ניניסטה הצהיר כי ארצו לא תתקדם עם בקשתם ללא שוודיה, וכי שתי המדינות יצטרפו לנאט"ו "יד ביד".

בפסגת מדריד ב-2022 חתמו אנדרסון, ניניסטה וארדואן על הסכם לטיפול בדאגות הביטחוניות של טורקיה, וניניסטה הודיע כי טורקיה הסכימה לתמוך בחברות פינלנד ושוודיה בנאט"ו. בעוד שחברות נאט"ו הסכימו פה אחד להזמין רשמית את המדינות להצטרף למחרת ופרוטוקולי ההצטרפות של שוודיה ופינלנד להצטרפות לברית נחתמו ב-5 ביולי, ארדואן חזר על איומיו להטיל וטו על חברותן, והצהיר כי הוא מצפה מהמדינות המועמדות לעמוד בהתחייבויותיהן על פי ההסכם לפני שהפרלמנט הטורקי ישקול לאשר את פרוטוקול ההצטרפות שלהן.

 פגישות מזכר ההבנות 
ממוזער| דגלי טורקיה ושוודיה
פינלנד, שוודיה וטורקיה קיימו את פגישת התזכיר הראשונה מתוך חמישה ב-26 באוגוסט 2022 בוונטה, פינלנד.
+פגישות מזכר פינלנד-שוודיה-טורקיה תאריך עיר מדינה 26 באוגוסט 2022 ונטה פינלנד 25 בנובמבר 2022 סטוקהולם שוודיה 9 במרץ 2023 בריסל בלגיה 14 ביוני 2023 אנקרה טורקיה 6 ביולי 2023 בריסל בלגיה
ממשלת המרכז-ימין שהוקמה לאחר הבחירות הכלליות בשוודיה בספטמבר 2022 התחייבה להמשיך בתהליך ההצטרפות נאט"ו, ואישרה שהיא מקיימת חזית מאוחדת עם בקשתה של פינלנד, ורמזה שהם יהיו מסוגלים יותר לעמוד בדרישות הטורקיות. זמן קצר לאחר הזכייה הסירה הממשלה החדשה את האמברגו של שודיה על ייצוא נשק לטורקיה. הפגישה המשולשת השנייה בתאריך הייתה ב-25 בנובמבר 2022 בסטוקהולם.

ב-8 בינואר 2023, ראש ממשלת שוודיה, אולף קריסטרסון, הצהיר כי "טורקיה מאשרת שעשינו את מה שאמרנו שנעשה, אבל הם גם אומרים שהם רוצים דברים שאנחנו לא יכולים או מעוניינים לתת להם", כשמשא ומתן נוסף תוכנן להתקיים מאוחר יותר באותו חודש ובאביב 2023.

בינואר 2023, ולנוכח הסירוב הטורקי להסכים לחברות שוודיה בנאט"ו, טען אימי אוקסון ממפלגת השוודים הדמוקרטים שיש גבול לכמה רחוק תלך שוודיה בכדי לפייס את טורקיה "מכיוון שבסופו של דבר אנו מתמודדים מול מדינה בעלת שיטה אנטי-דמוקרטית ודיקטטור".

ב-23 בינואר 2023, הודיע שר ההגנה הטורקי, הולוסי אקאר, כי טורקיה מילאה במלואה את המזכר המשולש, בעוד פינלנד ושוודיה לא. בנוסף, אקאר הודיע כי הם מצפים מפינלנד ושוודיה למלא באופן מלא את התחייבותן במסגרת מזכר ההבנות.

נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, הודיע כי לא יסתכל בחיוב על חברותה של שוודיה בנאט"ו. בינתיים, אקאר אמר כי ביקורו של ראש הצבא השוודי בוטל עקב "המעשה הפרובוקטיבי, שהוא בבירור פשע שנאה", תוך ציון האישור שנתנה שוודיה לשריפת הקוראן מול מסגד בסטוקהולם.

הפגישה המשולשת השלישית הייתה אמורה להתקיים בבריסל, בפברואר 2023, אך סדרת הפגישות הושהתה בעקבות בקשתה של טורקיה בינואר. שר החוץ הפיני, פקה הביסטו, ציין כי הפגישות יושעו ככל הנראה עד לאחר הבחירות לפרלמנט ולנשיאות בטורקיה.

הפגישה השלישית התקיימה ב-9 במרץ 2023 בבריסל, ולאחריה הצהיר ראש המשא ומתן מטעם שוודיה, אוסקר סטנסטרום, כי שיחות החברות עם טורקיה יימשכו זמן רב. הפגישה המשולשת הרביעית הייתה ב-14 ביוני 2023 באנקרה והחמישית הייתה ב-6 ביולי 2023 בבריסל.

 טורקיה תומכת בפינלנד אבל לא בשוודיה 
ממוזער| מנהיג הימין הקיצוני הדני-שוודי רסמוס פאלודאן שרף את הקוראן מול שגרירות טורקיה בסטוקהולם במהלך הפגנה ב-21 בינואר 2023.
ב-1 בפברואר 2023, ארדואן הודיע שטורקיה חיובית כלפי חברותה של פינלנד בנאט"ו אך לא של שוודיה, זאת משום ששוודיה אפשרה הפגנה של פוליטיקאי מהימין הקיצוני, רסמוס פאלודאן, בה הוא שרף עותק של הקוראן.

במרץ 2023, ינס סטולטנברג דחק בהונגריה וטורקיה לסיים את אשרור הצטרפותן של פינלנד ושוודיה עד לפסגת יולי. ב-15 במרץ, ארדואן וגורמים רשמיים מטעם טורקיה ציינו כי בקשתה של פינלנד תאושר באמצע אפריל ואילו זו של שוודיה תאושר באופן עצמאי.

בעוד שראש ממשלת פינלנד, סאנה מרין, הצהירה במקור כי "חשוב לנו מאוד, כמובן, שפינלנד ושוודיה יצטרפו יד ביד לנאט"ו", העובדה שטורקיה ממשיכה להערים קשיים לגבי חברות שוודיה ועצם קיום הבחירות בפינלנד בחודש אפריל, החליטה ממשלת פינלנד להמשיך באופן עצמאי אם כל חברות נאט"ו יאשרו את חברותם.

 התמריצים לטורקיה ופתרון 
הקונגרס של ארצות הברית סירב לאשר רכישה טורקית של מטוסי קרב F-16 בגלל סוגיית החברות השוודית בנאט"ו. אנליסטים אמרו כי הסיוע והמימון הנדרשים כדי להגיב לרעידת האדמה בטורקיה ובסוריה ב-2023 הגבירו את חשיבות היחסים הטובים עם מדינות המערב. הם ציינו שההסכם יהיה קל יותר לאחר שהחוק שוודי נגד טרור ייכנס לתוקף ב-1 ביוני ולאחר הבחירות בטורקיה במאי. ממש לפני פסגת נאט"ו בווילנה ביולי 2023, ארדואן קשר את הצטרפותה של שוודיה לחברות בנאט"ו לבקשת טורקיה לחברות באיחוד האירופי. טורקיה הגישה בקשה לחברות באיחוד האירופי ב-1999, אך השיחות השיגו התקדמות מעטה מאז 2016.
שמאל|ממוזער| ראש ממשלת שוודיה אולף קריסטרסון עם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בוושינגטון די.סי. ב-5 ביולי 2023
ב-10 ביולי 2023, הודיע מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, כי שוודיה הסכימה לספק לטורקיה מפת דרכים למימוש מלא של הסכם שלהם למלחמה בטרור מ־2022, ותתמוך במאמץ של טורקיה להתחיל מחדש את המשא ומתן על החברות באיחוד האירופי ועדכון הסכם המכס בין טורקיה לאיחוד האירופי. בתמורה, טורקיה הסכימה להביא את הצטרפותה של שוודיה לנאט"ו לפרלמנט הטורקי. עם זאת, ארדואן אמר מאוחר יותר שזה לא יעבור באוקטובר עקב פגרה פרלמנטרית.

בספטמבר 2023, הונגריה וטורקיה שוב הביעו חוסר רצון לאשרר את חברותה של שוודיה. ארדואן אמר כי טורקיה לא תוכל לאשר את חברותה כל עוד שריפת הקוראן והמחאות הכורדיות במדינה נמשכות. ארדואן התנגד לכך שממשלת ארצות הברית תתנה את מכירת ה-F-16 לטורקיה באישור הצטרפותה של שוודיה לנאט"ו, אם כי מאוחר יותר אמר כי טורקיה תאשר את ההצטרפות אם תקבל את מטוסי הקרב. עם זאת, ב-23 באוקטובר 2023, ארדואן אישר את הצעת החברות הממתינה של שוודיה לנאט"ו ושלח את פרוטוקול ההצטרפות לפרלמנט הטורקי לאשרור. יומיים לאחר מכן, יו"ר הפרלמנט של טורקיה, נומן קורטולמוש, שלח הצעת חוק המאשרת את הצעת החברות של שוודיה בנאט"ו לוועדת החוץ של הפרלמנט. הוועדה דנה באשרור ב-16 נובמבר 2023, אך החלטה נדחתה, והוועדה ביקשקה משוודיה לייצר מפת דרכים כתובה ליישום התחייבויותיה נגד טרור. ארצות הברית ציינה כי מטוסי הקרב יישלחו לאחר אישור טורקיה ושוודיה התחייבה לסייע לבקשה של טורקיה להצטרף לאיחוד האירופי. ב-1 בדצמבר 2023, ינס סטולטנברג אמר לארדואן בפגישה באיחוד האמירויות הערביות, כי "הגיע הזמן" לתת לשוודיה להיות חברה בנאט"ו. בדצמבר 2023, ארדואן הצהיר כי על קנדה להסיר את האמברגו שלה על ייצוא נשק לטורקיה, שהוטל בשנת 2020 עקב עדויות שהם שימשו את אזרבייג'ן במלחמת נגורנו-קרבאך השנייה, בתמורה לאשרור חברות שוודיה בנאט"ו.

צוות המשא ומתן הטורקי, בראשות פואט אוקטאי, ראש ועדת החוץ של הפרלמנט הטורקי, הצהירו ב-11 בדצמבר כי הם "לא ממהרים" לאפשר את הצטרפותה של שוודיה והצהירו כי התניית מכירת מטוסי F-16 לטורקיה באשרור חברות שוודיה רק מעכבת את התהליך, וכי המכירה וההצטרפות השוודית צריכות להתבצע בו-זמנית. ב-14 בדצמבר 2023, ג'ו ביידן שוחח עם ארדואן בטלפון, ודן במכירת F-16, הצטרפות שוודית ומלחמת ישראל-חמאס. בסופו של דבר, הוועדה אישרה את הצטרפותה של שוודיה ב-26 בדצמבר 2023, ושלחה את ההצעה לאספה הלאומית לאישור סופי. ב-16 בינואר נפתח מושב הפרלמנט הטורקי, כשהצטרפות שוודית היא האחרונה מבין 42 הסעיפים שעל סדר היום. הצבעה ב-23 בינואר 2024 הביאה את אישור הפרלמנט, וארדואן נתן את הסכמה הנשיאותית ב-25 בינואר. למחרת, לאחר שהופקד רשמית מסמך האשרור, החלה מחלקת המדינה של ארצות הברית בתהליך מכירת מטוסי F-16 לטורקיה. ב-29 בינואר, קנדה הסירה את אמברגו הנשק שלה על טורקיה.

 תגובת הונגריה 
ב-24נובמבר 2022 ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן הודיע שהוא תומך בהצטרפות שוודיה ופינלנד לנאט"ו, והבטיח שהונגריה תאשרר את החברות בנאט"ו בינואר. מאוחר יותר, ב-13בדצמבר, גרגלי גוליאס, ראש הסגל של אורבן, הצהיר כי הפרלמנט יתחיל לדון בתהליך האשרור של הצטרפות שוודיה ופינלנד לנאט"ו ב-20בפברואר 2023.

אורבן חזר במרץ על תמיכתו ושל מפלגתו פידס בחברות בנאט"ו של פינלנד ושוודיה, אך הביע את התנגדותו לתמיכתם בהקפאת הכספים של האיחוד האירופי להונגריה בשל חששות לגבי שלטון החוק ושחיתות. אורבן אמר "זה לא הוגן לבקש מאיתנו לקבל אותם לנאט"ו בזמן שהם מפיצים שקרים בוטים על הונגריה, על שלטון החוק בהונגריה, על דמוקרטיה, על החיים כאן". משלחת הונגרית נשלחה לשתי המדינות כדי לדון בנושא.

ב-4ביולי 2023, שר החוץ של הונגריה הודיע שהם יאשרו את חברותה של שוודיה בנאט"ו כשטורקיה תאשר, וכאשר טורקיה אישרה את התמיכה בחברותה של שוודיה, אורבן הצהיר שהונגריה לא תחסום יותר את ההתקדמות. עם זאת, בספטמבר 2023, שתי המדינות שוב הביעו חוסר רצון לאשרר את חברותה של שוודיה. פוליטיקאים ממפלגתו של אורבן, פידס, העלו התנגדויות לחברות שוודיה לאחר שכמה פוליטיקאים שוודים מתחו ביקורת על ממשלת הונגריה.

ב-23 בינואר 2024, אורבן שלח מכתב לראש ממשלת שוודיה קריסטרסון והזמין אותו לבודפשט כדי לנהל משא ומתן על הצטרפותה של שוודיה לנאט"ו. עם זאת, שר החוץ השוודי טוביאס בילסטרום דחה את הקריאה למשא ומתן, וקבע כי למרות שהוא פתוח לשיחות, אין סיבה לעשות זאת. ב-24בינואר 2024, אורבן אישר מחדש את תמיכתה של ממשלת הונגריה בחברות שוודיה בנאט"ו ואמר שיפציר באספה הלאומית ההונגרית לאשר זאת בהקדם. ב-25 בינואר 2024, קריסטרסון הזמין את אורבן לדון בבקשת החברות של שוודיה בבריסל בפגישה הקרובה של המועצה האירופית. לאחר הפגישה הצהיר קריסטרסון כי ייפגש עם אורבן בבודפשט לאחר שבקשת החברות של שוודיה לנאט"ו אושרה.

אגנס ואדאי, ממפלגת האופוזיציה ההונגרית הקואליציה הדמוקרטית, הביעה רצון לכפות את ההצבעה בפרלמנט לפני הכינוס המתוכנן בסוף פברואר. ב-29בינואר, מפלגות האופוזיציה בהונגריה קראו שוב לכינוס מיוחד של הפרלמנט להצבעה על אשרור בקשתה של שוודיה, שתוכננה ל-5פברואר 2024. עם זאת, חברי פידס - כולל אורבן - קבעו שלא להשתתף, ובכך מנעו את ההצבעה. ראש פידס, מאט קוסיס, הצהיר כי האשרור יכול להתרחש בהמשך החודש במהלך מושב פרלמנטרי רגיל, ואורבן עודד משלחת שוודית לבקר בהונגריה כדי לזרז את התהליך. ב-17 בפברואר אמר אורבן שהפרלמנט ההונגרי יוכל לאשרר את הצטרפותה של שוודיה לנאט"ו בתחילת מושב האביב; הבקשה אכן נקבעה ל-26 בפברואר.

ב-23 בפברואר 2024 ביקר קריסטרסון בבודפשט כדי לפגוש את אורבן, והמנהיגים חתמו על הסכם לרכישת 4 מטוסי קרב מסוג סאאב JAS 39 גריפן החדשים להונגריה משוודיה, תוך שיפור היחסים בין שתי המדינות.

ההצעה לכלול את שוודיה בנאט"ו עברה ברוב מוחלט ביום הפתיחה של הפרלמנט ההונגרי, 26 בפברואר. מתוך 194 חברי הפרלמנט שהצביעו, 188 הצביעו בעד הצטרפותה של שוודיה, בעוד 6 הצביעו נגד. אולף קריסטרסון, ראש ממשלת שוודיה, כינה אותו "יום היסטורי".

האשרור ההונגרי של החברות בנאט"ו של שוודיה ייכנס לתוקף ברגע שהאשרור ייחתם על ידי יושב ראש האספה הלאומית ועל ידי נשיא הונגריה, וכאשר הוא יופקד. מכיוון שלאסלו קוור זה עתה התפטר מתפקיד היושב ראש כדי להפוך לנשיא בפועל, לאחר התפטרותה של קטלין נובאק בשל שערוריית חנינה, האישור נחתם במקום זאת על ידי הנשיא בפועל של האספה הלאומית, סנדור לזק, ב-2 במרץ. החקיקה הועברה ללשכת הנשיא, שם חתם עליה הנשיא החדש שנבחר תמאס סוליוק לאחר כניסתו לתפקיד ב-5 במרץ.

 תהליך אשרור 
+אבני דרך בתהליך החברות של שוודיה בנאט"ו אירוע תאריך אזכור שותפות לשלום  הבקשה נשלחה  הזמנה להצטרף  פרוטוקול הצטרפות  אשרור פרוטוקול (ראה טבלה למטה) אשרור מקומי  האמנה בתוקף חברות מלאה
+תהליך האשרור עבור חברות שוודיה בנאטומדינהתאריךגוף16x16 פיקסלים|In favour16x16 פיקסלים|Againstנעדרוהופקדאזכורפרלמנט11400 נשיאותאושרבית הנבחרים121110 מלכותאושרהאספה הלאומית195110נשיאותאושרממשלהאושרפרלמנט12530נשיאותאושרבית הנבחרים135412סנאט6600נשיאותאושרפרלמנט9500פרלמנט7903נשיאותאושרפרלמנט18478נשיאותאושרהאספה הלאומית2094653סנאט323178נשיאותאושרבונדרסטאגעברבונדרסראטעברנשיאותאושרפרלמנטעברנשיאותאושרהאספה הלאומית18860נשיאותאושרפרלמנט4405נשיאותאושרבית הנבחרים398209סנאט202132נשיאותאושרפרלמנט7800נשיאותאושרפרלמנט11210נשיאותאושרבית הנבחרים5802מלכותאושרפרלמנט57211נשיאותאושרבית הנבחרים14280סנאט7110מלכותאושרהאספה הלאומית10320נשיאותאושרפרלמנט9840מלכותאושרפרלמנט44200סנאט9600נשיאותאושראספת הרפובליקה219110נשיאותאושרבית הנבחרים22703סנאט9400נשיאותאושרהמועצה הלאומית124151נשיאותאושרהאספה הלאומית7750נשיאותאושרקונגרס הנציגים2901147סנאט245117מלכותאושרהאספה הלאומית287554נשיאות (חקיקתי)אושרנשיאות (רשמי)אושרממשלהאושרסנאט9511נשיאותאושר
+פעולות שוודיות למען הצטרפות לנאט"ו מדינה תאריך מוסדטקסט=In favour|16x16 פיקסלים|לטובתטקסט=Against|16x16 פיקסלים|מול נמנעו הופקד אזכור  ממשלה (הגשת בקשה) הוענק  ריקסדאג (הצטרפות) 269 37 0

קישורים חיצוניים


 הערות שוליים 

קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:שוודיה: יחסי חוץ
קטגוריה:נאט"ו