עיצומים בין-לאומיים בעקבות אלימות מתנחלים

עיצומים בין-לאומיים בעקבות אלימות מתנחלים הם שורת צעדים שמדינות בעולם החלו לנקוט מתחילת שנת 2024 כתגובה למקרי האשמות באלימות של ישראלים, רובם מתנחלים, כנגד פלסטינים ביהודה ושומרון. העיצומים כללו חסימת חשבונות בנק ואיסור כניסה למדינות. בישראל הובעה מחאה על צעדים אלו ואף נבחנו דרכים לעקיפת העיצומים. חלק מהמערכת הבנקאית יישם את הוראות העיצומים. ממשל טראמפ ביטל את העיצומים האמריקאיים כלפי ישראלים תושבי יהודה ושומרון עם כניסתו לתפקיד.

 רקע 
אירועי אלימות של מתנחלים נגד פלסטינים החלו בשנת 1980 עם הקמת המחתרת היהודית, והתגברו במהלך השנים.

כחלק מהסכמי אוסלו קיבלה ישראל על עצמה אחריות ביטחונית על שטחי B ו-C: מעל ל-80% משטחי יהודה ושומרון. משמעותה של אחריות זו היא הגנה על ביטחונם ועל חייהם של כלל תושבי האזור, יהודים ופלסטינים.

לאחר טבח שבעה באוקטובר דיווחו ארגוני שמאל וארגונים בין-לאומיים על עלייה במספר מקרי האלימות של מתנחלים כנגד פלסטינים ופעילים ישראלים. במיוחד בלטו המהומות בחווארה בפברואר 2024 ואירועי תקיפת פלסטינים לאחר רצח בנימין אחימאיר באפריל 2024, וכן פעולות נישול במסגרתן נעקרו קהילות פלסטיניות ממקום מושבן. לדברי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים (OCHA) עד המתקפה נרשמו 2–3 מקרי אלימות ביום בעוד שלאחר המתקפה עלה מספר זה ל־7 ביום. לפי האגודה לזכויות האזרח בישראל, נכון לדצמבר 2023, מספר התקיפות מגיע אף ל־8 ביום. מנגד, נתוני משטרת ישראל מנובמבר 2023, הצביעו על ירידה של 50% בדיווחים על אירועי פשיעה לאומנית, ביחס לתקופה המקבילה בשנה הקודמת (97 לעומת 184 בחודש; כ־3 לעומת כ־6 ביום).

באוגוסט 2024 כתב ראש שב"כ רונן בר מכתב בנושא, שנשלח לראש הממשלה נתניהו, שר המשפטים לוין, שר החינוך קיש, שר האוצר סמוטריץ׳, שר הפנים ארבל, השר לשירותי דת מלכיאלי והיועמ"שית גלי בהרב-מיארה. במכתב מתוארת התגברות הטרור היהודי מ״נוער הגבעות״. לדבריו, התופעה ״צוברת נפח ומשנה את פניה: מעשייה של בודדים לפעילות של מאות״. שינויים נוספים עליהם הצביע כוללים מעברים ״מפעילות ממוקדת וחשאית, לפעילות רחבה וגלויה. משימוש במצית, לשימוש באמצעי לחימה. לעיתים תוך שימוש באמצעי לחימה שחולקו על ידי המדינה כדין. מהתחמקות מכוחות הביטחון לתקיפת כוחות הביטחון. מהתנתקות מהממסד לקבלת הכשר מגורמים מסוימים בממסד.״ לפי המכתב, הטרור היהודי מסכן את קיום המדינה ומסב לה נזק בל יתואר.

 הטלת העיצומים 
החל משנת 2024 החלו מספר מדינות וארגונים בין-לאומיים להטיל עיצומים, בניסיון לצמצם את הפגיעות בפלסטינים.

 עיצומים אישיים וארגוניים 
 ארצות הברית 
ב-1 בפברואר 2024 חתם נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, על צו נשיאותי המטיל עיצומים על ארבעה מתנחלים עינן טנג'יל, שלום זיכרמן, דוד חי חסדאי, ינון לוי, שהיו מעורבים, לטענת הממשל, בהתקפות על פלסטינים ביהודה ושומרון לפי הצו, הנכסים וחשבונות הבנק בארצות הברית של ארבעת המתנחלים הוקפאו וחל איסור לסחור עמם או להעביר להם כספים באמצעות מערכת הבנקאות האמריקאית ובנוסף הוגבלה כניסתם לארצות הברית.

ב-14 במרץ 2024 הטילה ארצות הברית עיצומים על שלושה מתנחלים נוספים וכן על שתי חוות לא חוקיות.

ב-19 באפריל 2024 ארצות הברית והאיחוד האירופי הטילו עיצומים על חמישה מתנחלים נוספים וארגוני ימין, בהם בנצי גופשטיין, ארגון להב"ה, מאיר אטינגר וארגונים שגייסו כספים לטובת מתנחלים עליהם הוטלו עיצומים בסבב העיצומים הקודם של ארצות הברית.

ב-20 באפריל 2024 פורסם שארצות הברית שוקלת להרחיב את העיצומים ולכלול בהם את גדוד נצח יהודה, בטענה שהפר זכויות אדם בפעילותו ביהודה ושומרון. לבסוף לא הוטלו עיצומים אלה. אם היו מוטלים בפועל, הייתה זו הפעם הראשונה בה מוטלים עיצומים על יחידה צבאית ישראלית שלמה.

ב-11 ביולי 2024 מחלקת המדינה הטילה עיצומים על קבוצה נוספת של גופים ויחידים. בקבוצה נכללו ארגון להב"ה, 2 פעילי ארגון צו 9 וכן כמה מאחזים.

ב-28 באוגוסט 2024 הטיל נשיא ארצות הברית סנקציות על ארגון השומר יו"ש בשל סיוע למאחז חוות מיתרים, לשלושה מתנחלים עליהם הוטלו עיצומים בסבבים קודמים ובשל מניעת חזרתם של 250 מתושבי ח'רבת זנוטה לבתיהם לאחר שנאלצו לנטוש בשל אלימות מתנחלים בחודש ינואר. בנוסף מציינת ההודעה על הטלת העיצומים כי חברי הארגון מסייעים ברעייה למאחזים עליהם הוטלו עיצומים. על רכז הביטחון ביצהר לוי יצחק פילנט הוטלו עיצומים בשל הובלת קבוצת מתנחלים חמושים לחסימת כביש ולהתקפות על פלסטינים במטרה לאלצם לעזוב את אדמתם בפברואר 2024.

ב-1 באוקטובר 2024 הטילה ארצות הברית עיצומים על איתן ירדני מחוות מעון בשל תקיפת פלסטינים וגניבת רכושם בח'לת אל-דבע שבמסאפר יטא בסוף 2023 ותקיפת רועים בדרום הר חברון בשנת 2020 ועל אביחי סוויסה, מנכ"ל ארגון השומר יו"ש עליו הוטלו עיצומים בחודש אוגוסט. בד בבד הטיל משרד האוצר האמריקני עיצומים על נוער הגבעות שכוללים הקפאת נכסים ואיסור על בנקים להעביר כספים למי שקשור בנוער הגבעות בהודעה מוגדר נוער הגבעות כקבוצה של מתנחלים קיצוניים המעורבים בפעולות תג מחיר, מעשי הרג, תקיפה, הצתה והפחדה. כדוגמאות מייצגת מציינת ההודעה את ההתקפה על אל-מוע'ייר באפריל 2024 בה הרגו נערי הגבעות תושב, הציתו בתים ועסקו בביזה וכן התקפה על תורמוס עיא ביוני 2023 בה השתתפו מאות נערי גבעות ובמהלכה הוצתו שדות, מכוניות ובתים ונרצח תושב אחד ושני נפצע.
ממוזער|התקפה על בית ספר יסודי בדרום בקעת הירדן בספטמבר 2024 שצוינה כעילה לעיצומים מצד ארצות הברית
בנובמבר 2024 הוטלו עיצומים כנגד ארגון אמנה ועל חברת בת שלו - ״בנייני בר אמנה״ - בשל מעורבות החברה בהקמת עשרת מאחזים בלתי חוקיים ונישול אזרחים פלסטינים מאדמות פרטיות. עוד הוטלו עיצומים על חברת ״איל הרי יהודה״ בשל אספקת משאיות ורכבי שטח שסייעו בהרחבת מאחזים עליהם הוטלו עיצומים. בין היתר הוטלו העיצומים על איתמר יהודה לוי, בעלים ודירקטור בחברה. הוטלו עיצומים גם נגד שני מתנחלים נוספים: שבתאי קושלבסקי, מייסד ארגון "השומר יו"ש" ועל זוהר סבח בשל מעורבות באלימות נגד פלסטינים ובפרט התקפה על בית ספר יסודי בכפר מוערג'את בדרום בקעת הירדן בספטמבר 2024.

לאחר השבעתו בינואר 2025 ביטל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את העיצומים שהטיל ממשל ביידן על האזרחים והארגונים הישראלים. ביטול זה גרר שבחים מקרב רבים ממנהיגי הימין וההתנחלויות.

 בריטניה 
ב-12 בפברואר 2024 הטילה בריטניה עיצומים על ארבעה מתנחלים בטענה שהם "איימו וביצעו פעולות אגרסיביות ואלימות" נגד פלסטינים ביהודה ושומרון. רשימת המתנחלים עליהם הטילה בריטניה עיצומים חפפה באופן חלקי לזו האמריקאית.

ב-2 במאי 2024 הטילה בריטניה עיצומים נגד ארגון להב"ה וכנגד 4 מתנחלים נוספים בהם נועם פדרמן.

ב-15 באוקטובר 2024 הוטלו עיצומים נגד 3 מאחזים בלתי חוקיים: חוות המיתרים, חוות עמק תרצה, ומאחז שובי ארץ בשל "מעורבות בהנחיה, הסתה, קידום או מתן תמיכה לפעילות העולה לכדי פגיעה חמורה בזכויות פלסטינים" עיצומים הוטלו גם על 4 ארגונים:
 תורת לחימה בשל תמיכה כספית במאחזים המעורבים באלימות
 אמנה בשל הקמת מאחזים בלתי חוקיים ותמיכה כלכלית במתנחלים אלימים
 השומר יו"ש בשל סיוע למאחזים בלתי חוקיים ובפרט חוות המיתרים
 ישיבת עוד יוסף חי בשל קידום אלימות נגד לא-יהודים
ב-20 במאי 2025 הוטלו עיצומים נגד 3 מתנחלים, 2 מאחזים ו-2 חברות בנייה. העיצומים כללו את דניאלה וייס בשל "איום, ביצוע, קידום ותמיכה במעשי תוקפנות ואלימות נגד אזרחים פלסטינים" יחד עם תנועת נחלה שוייס עומדת בראשה. עיצומים הוטלו גם על הראל ליבי והמאחז שלו "החווה של קוקו" (מרום שמואל), יחד עם החברה בבעלותו "ליבי בנייה ותשתיות בע"מ", בשל איומים וביצוע פעולות תוקפניות כלפי פלסטינים. החברה מפעילה כוחות צמ"ה להרס מבנים בעזה מטעם משרד הביטחון, שמסר לאתר זמן ישראל ב-25 במאי 2025 לגבי המשך התקשרות עימם כי לאור העיצומים "הנושא יבחן מול הגורמים הרלוונטיים", אך ב-1 ביולי 2025 דווח כי למרות העיצומים "ליבי בנייה ותשתיות בע"מ" עדיין עובדים בעזה מטעם משרד הביטחון, ושמשרד הביטחון סירב להגיב. העיצומים כללו גם את זהר סבח, והמאחז "החווה של נריה".

 קנדה 
ב-3 בפברואר 2024 הודיעה קנדה על כוונתה להצטרף גם היא לעיצומים ולהגביל כניסה של מתנחלים קיצוניים לשטחה.

ב-16 במאי 2024 הטילה קנדה עיצומים כנגד 4 מתנחלים בטענה למעשים המפרים את השלום והביטחון ומעשים העשויים לגרום משבר בין-לאומי חמור. הוטל איסור על עשיית עסקים עם ארבעת המתנחלים, על שירותים פיננסיים, ועל כל העברת כסף או טובין אליהם או למי שפועל עבורם. המסמך שפרסם משרד החוץ הקנדי מתיר פעולות כספיות הנוגעות לתשלום חובות, תשלומי ביטוח לאומי או כספים למימון הליכים משפטיים בקנדה.

ב-27 ביוני 2024 קנדה הרחיבה את העיצומים וכללה, בין השאר, גם את בנצי גופשטיין, מאיר אטינגר ודניאלה וייס וכן גופים כמו להב"ה, אמנה וכן מספר חוות של מתנחלים. העיצומים כללו איסור על ביקורים בקנדה וכן הגבלת פעילות כלכלית.

 אירופה 
ב-13 בפברואר 2024 הטיל משרד החוץ הצרפתי עיצומים כנגד 28 "מתנחלים קיצוניים" (ללא פירוט) לגביהם נמצאו ראיות שעסקו במעשי אלימות כלפי פלסטינים. העיצומים הוטלו לאחר שכבר בנובמבר 2023 הזהיר המשרד כי נשקלת האפשרות להטיל עיצומים על מתנחלים. העיצומים שהטילה צרפת אוסרים כניסה של אותם מתנחלים לשטחה הריבוני של צרפת, אך אינן כוללים עיצומים פיננסיים. בנוסף לכך הודיעה צרפת כי היא "תומכת באימוץ העיצומים הללו "ברמה האירופית" וכי היא עובדת על כך עם השותפים האירופאים".

ב-18 במרץ 2024 הטילו מדינות האיחוד האירופי עיצומים על מספר מתנחלים הכוללים הקפאת נכסים ואיסור כניסה למדינות האיחוד וכן איסור לקיים קשרים עסקיים עם המתנחלים שעליהם הוטלו העיצומים.

ביולי 2024 הטיל האיחוד האירופי עיצומים על מתנחלים נוספים, ובהם ברוך מרזל ובנצי גופשטיין.

 מדינות נוספות 
ב-29 בפברואר גם ניו זילנד הצטרפה לעיצומים ואסרה על כניסה לשטחה של מתנחלים ישראלים "קיצוניים", שלדבריה "ביצעו התקפות אלימות נגד פלסטינים בגדה המערבית".

ב-23 ביולי 2024 משרד החוץ של יפן הטיל עיצומים הכוללים הקפאת נכסים ומגבלות על תשלומים והעברות הון נגד 4 מתנחלים המעורבים באלימות נגד פלסטינים.

ב-24 ביולי 2024 משרד החוץ של אוסטרליה הטיל עיצומים נגד 7 מתנחלים ובהם מאיר אטינגר בשל התקפות אלימות על פלסטינים כולל מכות, תקיפות מיניות ועינויים שגרמו פגיעות קשות ומוות. בהודעה נקראת ממשלת ישראל להביא מתנחלים אלימים לדין ולהפסיק את פעילות ההתנחלות.

ב-21 בנובמבר 2025 הטילה סינגפור סנקציות כלכליות בשל אלימות נגד פלסטינים על מאיר אטינגר, אלישע ירד, בן ציון גופשטיין וברוך מרזל.

 עיצומים נגד שרי ממשלה 
ב-10 ביוני 2025 הודיעו 5 מדינות: בריטניה, קנדה, אוסטרליה, ניו זילנד ונורווגיה על הטלת עיצומים נגד השר איתמר בן גביר והשר בצלאל סמוטריץ'. בהודעת משרד החוץ הבריטי נומקו העיצומים נגד השרים במעורבותם בהסתה, תמיכה וקידום תוקפנות כלפי פלסטינים בגדה המערבית. העיצומים כוללים הקפאת נכסים ואיסור כניסה. ממוזער|פעילי ארגון "השומר יו"ש" עליו הוטלו עיצומים ליד חוות מעון, אפריל 2024

 אכיפת העיצומים 
לאחר הטלת העיצומים הכלכליים הראשונים (1 בפברואר 2024) שרר חוסר בהירות בין הבנקים בישראל לגבי תיחום העיצומים בנוגע לחשבונות בבנקים בישראל. הבנקים הגדולים בישראל (וכן בנק הדואר) החליטו להחמיר בצעדיהם וזמן קצר לאחר הודעת ארצות הברית הם נעלו את חשבונותיהם של המתנחלים שעליהם הוטלו עיצומים. צעד זה ננקט לאור ההבנה של הבנקים שכל חשד של האמריקאים לניסיונות לעקיפת העיצומים עלול להביא לניתוק הבנקים ממערכת הסליקה הבין-לאומית (SWIFT).

המפקח על הבנקים בבנק ישראל ביקש הבהרות על היקף העיצומים. משרד האוצר של ארצות הברית כתב כי הבנקים בישראל רשאים לאפשר לישראלים תחת העיצומים להוציא כספים מחשבונות הבנק לצורכי מחיה בסיסיים כמו: מזון, טיפול רפואי, הוצאות ילדים, מגורים ותשלום מיסים. אולם, הוצאות גדולות מעבר לצורכי קיום בסיסי אסורות. המכתב אוסר לחלוטין על מימון המונים לטובת מי שהוטלו עליו עיצומים. ניצחון הימין האמריקאי בבחירות 2024 גרם לביטול עיצומים אלו. אחד מהצעדים הראשונים של הממשל החדש היה ביטול כל הסנקציות על ישראלים תושבי יהודה ושומרון.

 תגובות 
ראש ממשלת ישראל, שרים וחברי הכנסת מהימין הכריזו על התנגדותם לעיצומים, ושלעמדתם מהלך זה הוא חלק מתנועת ה-BDS שמטרתה היא הטלת עיצומים כלכליים והתווית מדיניות נגד מדינת ישראל. ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר ש"ישראל פועלת נגד כל מפירי חוק בכל מקום, ולכן אין מקום לצעדים חריגים בנידון". שר האוצר בצלאל סמוטריץ' אמר ש"קמפיין 'אלימות המתנחלים' הוא שקר אנטישמי." נתניהו שוחח עם ביידן ומחה כנגד העיצומים. עם פרסום כוונת הממשל להטיל עיצומים על גדוד "נצח יהודה" כינה אותה השר בני גנץ "תקדים מסוכן" ופעל למניעת מימוש החלטה זו. שגריר ארצות הברית בישראל לשעבר דייוויד פרידמן תקף את הטלת הסנקציות של ממשל ביידן בטענה ש"הסנקציות של ממשל ביידן הן חרפה, ויכולות לחול על 80% מהישראלים". גופים בימין גייסו במימון המונים מאות אלפי ש"ח לטובת המתנחלים שחשבונותיהם נחסמו. בארצות הברית נטען שתרומות אלו עשויות להעמיד את התורמים, אתרי מימון ההמונים וחברות השירותים הפיננסיים המעבדות את התשלומים בסכנת קנסות בגין הפרת העיצומים של ארצות הברית. בעקבות כך נסגרו דפי הגיוס והכספים שנאספו הוקפאו.

חברי כנסת מהימין וגורמי שלטון שונים לחצו על המערכת הבנקאית ועל נגיד בנק ישראל שלא לציית לסנקציות. בנק ישראל הגיב ש"עקיפת הסנקציות תערער את האמינות של המערכת הבנקאית, התשובות צריכות להינתן במישור המדיני". בתגובה לעיצומים איים שר האוצר בצלאל סמוטריץ' שלא לחתום על צו השיפוי שמעניק הגנה מפני תביעות לבנקים ישראליים המנהלים קשרים עסקיים עם הרשות הפלסטינית. ניתוקם היה עשוי להוביל להתמוטטות כלכלת הרשות הפלסטינית. לאחר עדכון משרד האוצר של ארצות הברית המתיר שימוש בחשבונות הבנק של המתנחלים לצרכים בסיסיים, חתם סמוטריץ׳ על ההיתר לשלושה חודשים בלבד, ולא שנה כפי שהיה נהוג.

לפני נסיעת נתניהו לארצות הברית ביולי 2024 דרשו 55 חברי כנסת מנתניהו להזכיר בנאומו בפני הקונגרס את העיצומים שלדבריהם מייצגים "פגיעה בוטה בריבונות הישראלית". באוגוסט 2024 ראשי מועצת יש"ע תבעו מנתניהו לעצור את הטלת העיצומים ולספק "רשת ביטחון פיננסית" למי שנתון להם. נתניהו הבטיח לטפל בנושא ולסייע למי שהוטלו עליו מגבלות.

סקר דעת קהל שערך מכון "מתווים" בקרב 862 נשאלים העלה כי 24% מהנשאלים (17% בציבור היהודי) תומכים "ללא סייג" בעיצומים שהוטלו, 25% תומכים בעיצומים בסייג שאינם כוללים מתנחלים בלתי אלימים, 12% תומכים בתנאי שהעיצומים אינם כוללים ישראלים המתגוררים בתוך הקו הירוק ו-39% שוללים מכל וכל את העיצומים (45% בקרב היהודים).

 קישורים חיצוניים 





 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:חרמות
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ישראל
קטגוריה:יחסי האיחוד האירופי – ישראל
קטגוריה:יחסי ישראל–צרפת
קטגוריה:יחסי ישראל–קנדה
קטגוריה:יחסי ישראל – ניו זילנד
קטגוריה:יחסי הממלכה המאוחדת – ישראל
קטגוריה:יהודה ושומרון
קטגוריה:טרור יהודי בישראל