הרעב ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל

הרעב ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל הוא החרפת המשבר ההומניטרי שפרץ במלחמת חרבות ברזל, לכדי רעב המוני. המשבר פרץ באוקטובר 2023, והגיע למצב של רעב בכלל רצועת עזה ורעב המוני בעיר עזה בסוף אוגוסט 2025.

בעקבות פעולות צה"ל שגרמו נזק לתשתיות, והפסקת הסיוע ההומניטרי, הופחתה אספקת המזון פעמיים במשך המלחמה. בפעם הראשונה התפתח רעב לקראת יוני 2024, אז להערכת האו"ם חלק ניכר מאוכלוסיית עזה התמודדו עם רעב קטסטרופלי. בפעם השנייה התפתח רעב המוני ביולי 2025, אחרי שבמרץ 2025 הפסיק צה"ל, בהוראת ראש ממשלת ישראל, את אספקת המזון לרצועה, ובמאי 2025 העבירה ישראל את אספקת המזון באופן בלעדי ל. מומחים לנושא סיוע הומניטרי מתחו ביקורת חריפה על פעילותה של הקרן, ומימושה לווה בבעיות קשות ובמקרי הרג רבים.לפי הפרק מקרי הרג ואלימות במתחמי סיוע בערך

על פי מדד ה-IPC המשמש לקביעת מצב הביטחון התזונתי במדינות ואזורים גאוגרפיים, נכון לדצמבר 2025, מעל 100,000 אזרחים ברצועה מתמודדים עם "רמה קטסטרופלית של חוסר ביטחון תזונתי" ומחסור מוחלט במזון, כחצי מיליון איש נמצאים בשלב 4 ("מצב חירום הומניטרי"), וכמעט מיליון איש נמצאים בשלב 3 ("משבר תזונה ומחייה ממשי"). זהו שיפור ביחס לסוף יולי 2025, שבו על פי קואליציית המומחים לרעב של האו"ם, 39% מתושבי הרצועה לא אכלו במשך ימים, וכרבע מהם (חצי מיליון תושבים) סבלו מרעב יום־יומי. שאר האוכלוסייה התמודדה עם מצב חירום תזונתי. ביולי 2025 התריעו מומחי ארגון IPC כי קיים מצב חירום תזונתי וסיכון לרעב קטסטרופלי בכל שטחי הרצועה, וכי 16.5% מאוכלוסיית הילדים מתחת לגיל חמש סובלים מתת־תזונה. לפי משרד הבריאות של רצועת עזה, שנמצא תחת שליטת חמאס, 459 עזתים מתו מרעב במהלך המלחמה, בהם 154 ילדים.

ישראל וצה"ל שללו את קיומו של רעב ברצועה, לטענת צה"ל וגורמים אחרים חמאס הפעיל מערכת שיטתית של גניבת סיוע ואחסנתו או מכירתו על מנת לבסס את שליטתו ברצועה, נטען כי חמאס גנב בתחילת המלחמה עד 25% מהסיוע ובהמשך הסתפק ב-15%. כמו כן במהלך המלחמה פרסמו כלי תקשורת שונים תיעודים ושיחות המעידות לטענתם כי חמאס גונב סיוע.

רקע
בשנת 2007, לאחר עליית ארגון הטרור חמאס לשלטון, הטילה מדינת ישראל, יחד עם מצרים, סגר על רצועת עזה, וכן השיתה סנקציות כלכליות והגבלות שמטרתן להחליש את שלטונו של חמאס. בשנת 2008 חיבר מתאם פעולות הממשלה בשטחים מסמך שכותרתו "קווים אדומים", שבו מחושבות קלוריות המינימום הנחוצות כדי שתושבי רצועת עזה לא יגיעו למצב של תת-תזונה, לאור מגבלות התנועה של אנשים וסחורות שהטילה ישראל, בהן הגבלת כמויות של מוצרי מזון וחומרי גלם.

על פי סעיף 55 באמנת ז'נבה הרביעית, עליה חתומה ישראל, לספק מזון וצרכי רפואה לאוכלוסייה בשטח כבוש:

תחילת המשבר

כתגובה לטבח שבעה באוקטובר פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל במטרה למוטט את שלטון החמאס ברצועת עזה, וצה"ל הורה לתושבי הרצועה להתפנות מבתיהם לאזורים שבהם לא נערכים קרבות. על מנת להפעיל לחץ על החמאס לשחרר את החטופים הידקה ישראל את הסגר על רצועת עזה, והחל מ-9 באוקטובר מנעה כניסת משאיות לרצועת עזה. באותו יום החל משבר המזון ברצועה, כיוון שחלק גדול מהסיוע ההומניטרי כלל מזון בסיסי שחולק לתושבים. ישראל גם ניתקה את החשמל שסיפקה לרצועה, וכתוצאה מכך נותק מתקן התפלת המים היחיד שאיפשר אספקת מים נקיים. ב-18 באוקטובר הצהיר עלי זכי, דובר תוכנית המזון העולמית, כי אוכלוסיית עזה נמצאת בסכנת רעב. שלושה ימים לאחר מכן פרסם האו"ם הצהרה לפיה מלאי המזון אוזל. סינדי מקיין, מנכ"לית תוכנית המזון העולמית, הצהירה ב-23 באוקטובר שאנשים "ממש מתים ברעב בזמן שאנחנו מדברים". באותה עת החלה ממשלת ישראל לאשר הכנסת משאיות סיוע לרצועת עזה, אך בכמות מינימלית. כך, אושרה כניסתן של כ-20 משאיות ביום, עם מזון, מים וציוד רפואי, לעומת כ-500 שהיו נכנסות מדי יום לפני כן.

ב-3 בנובמבר מסר האו"ם שהתזונה הממוצעת של תושבי עזה מורכבת משתי פרוסות לחם ליום בלבד, וארגון ActionAid קבע כי מעל לחצי מיליון תושבים בעזה עומדים בפני מוות מרעב. דיווחים דומים, שתיארו כיצד המצב הולך ומחמיר, נמשכו בחודשים שלאחר מכן.

ב-1 בדצמבר פורסם דו"ח IPC, לפיו כמעט כלל האוכלוסייה ברצועת עזה מסווגת לפחות בשלב 3 במדד הביטחון התזונתי, (משבר תזונה ומחייה ממשי), מתוכם 40% בשלב 4 (מצב חירום הומניטרי) ו-15% (378,000 איש) בשלב 5 (רעב/קטסטרופה הומניטרית). הדו"ח מזהיר כי הסיכון להרחבת רמת הרעב והעמקתו תגדל אם המלחמה לא תיפסק. על פי הצפי של הדו"ח, עד פברואר 2024, 25% מהאוכלוסייה (576,000 איש) יהיו בשלב 5 של המדד. ב-22 בדצמבר הזהיר יוניסף כי הסיכון לרעב עולה מדי יום.ממוזער|חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה במעבר כרם שלום, פברואר 2024.
ב-10 בדצמבר 2023 הזהירו האו"ם, ארגוני סיוע בין-לאומיים ועובדי סיוע בעזה מפני רעב המוני. ב-15 בדצמבר הצהיר סגן ראש תוכנית המזון העולמית כי להערכתו תשעה מתוך עשרה תושבים בעזה לא אכלו אוכל במשך כל אותו היום.

ב-3 בינואר 2024 אמר הכלכלן הראשי של תוכנית המזון העולמית, עריף חוסיין, ש-80% מכלל האנשים בעולם שחווים רעב קטסטרופלי נמצאים ברצועת עזה, בהתבסס על הנתונים שמדד ה-IPC. לדבריו, "מעולם לא ראיתי משהו בקנה מידה דומה למה שקורה בעזה ובמהירות כזאת". על פי פרופסור אלכס דה ואל , מומחה למשברים הומניטריים, "החומרה, קנה המידה והמהירות של הרס המבנים הדרושים להישרדות, ואכיפת המצור, עולים על כל מקרה אחר של רעב מעשה ידי אדם ב-75 השנים האחרונות". על פי מומחים, המצב בעזה ייחודי, בהשוואה למשברים אחרים, משום שהאנשים שחיים בה סגורים בשטח ללא אפשרות לחפש מזון במקומות אחרים.

ב-21 בינואר 2024 דיווח האו"ם כי רק 15 מאפיות עדיין פועלות ברצועת עזה כולה. ב-12 בפברואר קבע ארגון המזון והחקלאות כי "מעולם לא נרשמו רמות חריפות של רעב וחוסר ביטחון תזונתי כמו אלה שיש בעזה."

בין ה-5 ל-12 בפברואר 2024 דווח על תושבים ברפיח העוצרים משאיות סיוע כדי לקחת מזון, עקב המצוקה ההומניטרית הקשה. כמו כן, משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים(OCHA) דיווח ב-16 בפברואר על צורך דחוף בהקמת מרכז ייצוב ברפיח לטיפול בילדים הסובלים מתת-תזונה חמורה וסיבוכים רפואיים.

במרץ 2024 פורסמה הערכה נוספת של רמת חוסר הביטחון התזונתי ברצועת עזה. מתוך הדוח עולה, כי על פי מדד IPC, מעל 670,000 (30%) תושבים ברצועת עזה סובלים מרעב ומעל 870,000 (69%) נמצאים במצב חירום הומניטרי. מהדוח עולה שאם המצב לא ישתנה עד אמצע יולי 2024, מחצית תושבי רצועת עזה יסבלו מרעב.

ב-4 במאי 2024 אמרה סינדי מקיין, מנכ"לית תוכנית המזון העולמית, כי ״יש רעב מלא בצפון הרצועה, והתופעה עושה דרכה דרומה".

ב-8 ביוני 2024 פורסם דו"ח מטעם משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, לפיו אינם יכולים לאשר או לדחות את הנתונים של רשת מערכות התרעה מוקדמת על רעב (FEWS NET)  של הסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי.Famine Review Committee: Review of the Famine Early Warning Systems Network (FEWS NET) IPC-Compatible Analysis for the Northern Governorates of the Gaza Strip הארגון הדגיש כי חוסר היכולת לאשש את הניתוח של FEWS NET נגרם מהיעדר נתונים עדכניים הכרחיים על המצב בצפון רצועת עזה, וברצועת עזה בכללותה, וקרא בתוקף לכל הצדדים לאפשר גישה הומניטרית לאזור. בדו"ח של הוועדה הרשמית והמרכזית של האו"ם לחקר רעב וביטחון תזונתי מיוני 2024 נכתב כי בעקבות הגדלת הסיוע שהותר להיכנס למחוזות הצפוניים ושיפור בתחומי התזונה, תברואה והיגיינה, הראיות הזמינות אינן מצביעות על כך שהמצב הגיע לדרגת סיווג של רעב המוני. הדו"ח אישר את הדירוג של ה-IPC לפיו בעזה יש מצב קטסטרופלי וקיים סיכון גבוה ומתמשך לרעב המוני (דירוג 4 לפי המדד).

ב-6 בספטמבר 2024 הזהיר האו"ם שהמצב בעזה הוא "יותר מקטסטרופלי". מעל למיליון תושבים במזרח ומרכז רצועת עזה לא קיבלו מזון מארגוני הסיוע. בעקבות הוראות הפינוי של צה"ל, שאילץ 70 מטבחים המספקים מזון להפסיק לפעול ולעבור למקום אחר, ארגוני האו"ם לא יכולים לתת את הסיוע הנדרש לתושבי רצועת עזה.

ב-15 באוקטובר 2024 פורסם כי המשבר ההומניטרי בצפון הרצועה מחריף, ותושבים רבים מעידים על רעב ועל מחסור חמור במצרכים בסיסיים כיוון שלא מוכנס סיוע לאזור. בקרב התושבים גבר החשש כי מדובר במדיניות מכוונת שמטרתה לאלץ אותם להתפנות פן ימותו מרעב או מירי. מתיו מילר, דובר מחלקת המדינה הצהיר במסיבת עיתונאים שמספר משלוחי הסיוע שנכנסו לרצועת עזה בחודש ספטמבר היה מהנמוכים ביותר מאז פרוץ המלחמה. במכתב חריף שנשלח מהממשל בארצות הברית לישראל, הזהירו מזכיר ההגנה ומזכיר המדינה האמריקאיים כי ארצות הברית תפסיק להעביר נשק אם זו לא תפסיק למנוע כניסת סיוע הומניטרי אמריקאי לרצועת עזה בתוך 30 יום.

ב-15 בנובמבר, מעל למאה משאיות עם סיוע הומניטרי שנכנסו לעזה דרך מעבר כרם שלום נבזזו על ידי כנופיות חמושות. על פי אונר"א הבזיזה החוזרת ונשנית של שיירות סיוע הומניטרי היא תוצר של היעדר שיטור ברצועת עזה. הרשויות הישראליות "ממשיכות להתעלם ממחויבויותיהן החוקיות על פי החוק הבין-לאומי" להבטיח שסיוע הומניטרי יגיע בבטחה לפלסטינים בשטח.

בדצמבר 2024 פרסם ארגון Human Rights Watch דו"ח לפיו כוחות צה"ל הרסו 84% ממתקני המים בעזה, וכן מנעו הכנסת אמצעים לתיקון תשתיות המים, למרות צווים שהוציא בית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג בעניין זה. המחסור החמור במים גורם לתחלואה נרחבת, ובכלל זה שלשולים, מחלות כבד, מחלות עור, מחלות זיהומיות במערכת הנשימה, מחסור בחלב אם אצל נשים מיניקות והתייבשות. רופאים ואנשי צוותי רפואה העידו כי הם נתקלו באופן יום-יומי במקרי מוות של תינוקות הקשורים למחסור במים נקיים. מחברי הדו"ח מעריכים כי אלפי בני אדם מתו ברצועה מאז שהחלה המלחמה בשל המחסור במים נקיים.

עד כניסת הפסקת האש ב-2025 לתוקפה, 91% מתושבי רצועת עזה עמדו בפני משבר רעב (באנגלית: "facing a hunger crisis") ומתוכם כ-340,000 הוגדרו במצב קטסטרופלי.

ב-10 במאי פורסם דו"ח IPC, לפיו 93% ברצועת עזה מסווגת לפחות בשלב 3 (משבר תזונה ומחייה ממשי) 66% לפחות בשלב 4 (מצב חירום הומניטרי) ו-12% בשלב 5 (רעב).

החרפת המשבר
בסוף יולי 2025 פרסמה קואליציית המומחים לרעב של האו"ם (IPC), דו"ח על פיו 39% מתושבי הרצועה אינם אוכלים במשך ימים וכרבע מהם (חצי מיליון תושבים) סובלים מרעב יום־יומי. שאר האוכלוסייה מתמודדת עם מצב חירום תזונתי. עוד פרסמה אזהרה על פיה קיים מצב חירום תזונתי וסיכון לרעב קטסטרופלי בכל שטחי הרצועה.

ב-22 באוגוסט פורסם דוח ארגון מומחי הרעב של האו"ם (IPC). זו הפעם החמישית בה מכריז הארגון על מצב של רעב המוני, והראשונה מחוץ לאפריקה. על פי הדו"ח כל האוכלוסייה מסווגת לפחות בשלב 3 (משבר תזונה ומחייה ממשי). 80% מהאוכלוסייה מסווגים לפחות בשלב 4 (מצב חירום הומניטרי). 26%, תושבי העיר עזה המונים מעל 500 אלף, סווגו בשלב 5 (רעב), הדרגה הגבוהה ביותר במדד. כמו כן אושר לראשונה באופן רשמי במזרח התיכון, מצב של רעב המוני בנפת עזה.

תחקיר CNN מאוקטובר 2025 מציג את השלבים העיקריים שבהם גרמה ישראל לרעב בעזה: עצירת הסיוע ההומניטרי, חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה, שיבוש דרכי הפצת המזון, הרג של למעלה מאלף מורעבים על ידי שימוש בנשק חם בנקודות חלוקת המזון, והשמדת 98.5% מן האדמות החקלאיות ברצועת עזה.

 התאוששות ההמשבר 
בעקבות הפסקת האש שנכנסה לתוקף באוקטובר 2025, פורסם על ידי UNICEF כי הרעב ברצועת עזה נחלש, ואין יותר חשש למוות מרעב, בעקבות הסיוע ההומניטרי וחידוש המסחר ברצועה, אך עדיין יש צורך בהרחבת הסיוע במזון, חקלאות ובריאות, כדי למנוע הידרדרות מחודשת במצב. וכן יש צורך בסיוע הומניטרי רציף עקב ההרס הנרחב של אדמות חקלאיות, כבישים, תשתיות ופעילות הדיג.

ביקורת על נתוני ועדת הבדיקה של האו"ם
ביחידת מתאם פעולות הממשלה הישראלית בשטחים הפיקו דו"ח נגדי, הטוען לקשיים מתודולוגיים של IPC. נטען שם, בין היתר, שכמות המזון שנכנסת מדי יום במשאיות מהווה עלייה של 80% בהשוואה למשאיות המזון היומיות הממוצעות שנכנסו לעזה לפני 7 באוקטובר. עוד נטען שם שאת הנתונים לדוח האו"ם סיפקו גופים מקומיים כמשרד הבריאות שמנוהל על ידי חמאס, שהם בעלי אינטרס אסטרטגי להצגת מידע מוטעה. גם בתמונות ובתיעודים ברשתות והדיווחים בתקשורת הפלסטינית ברפיח, במחנות הפליטים, במרכז ובצפון הרצועה, ניתן לראות שוקי מזון מלאים באוכל מכל הסוגים.

לפי מחקר, שנערך על ידי פרופ' אהרון טרואן, ופרופ' דורית ניצן, ושותפים נוספים, עולה כי לפי הממצאים ישראל עמדה בתקנים הבינלאומיים לסיוע במזון בתקופת המלחמה. בין השאר, הממצאים מעלים כי בתקופה של ינואר עד אפריל השנה נרשמה עלייה מתמשכת של 53% בכמות המזון שהוכנסה לעזה. לא רק זאת, נמצא כי הסיוע התזונתי שהוכנס לרצועה מטעם ישראל עמד בדרישות התזונתיות של ביטחון תזונתי לנפש, כפי שנקבעו ב-"Sphere Standards", המהווה את הסטנדרט הבינלאומי המוכר בכל הנוגע לביטחון תזונתי של אוכלוסיות מוחלשות באזורי מלחמה.

לפי ד"ר תמי קנר מהמכון למחקרי ביטחון לאומי, הנתונים העומדים בבסיס קביעות האו"ם מסתמכים על נתונים מספריים חסרים המגיעים ממקורות עזתים, תוך הצגה חלקית של העובדות והאירועים, וזאת ללא התייחסות למגבלות הנתונים וללא התייחסות לנתונים ולעובדות הנמסרים על-ידי ישראל.

ב-9 בנובמבר 2024, בתגובה לדוח של האו"ם שקבע כי קיימת "סבירות גבוהה" שאזורים בצפון הרצועה יסבלו בקרוב מרעב, השיב מתאם פעולות הממשלה בשטחים, אלוף רסאן עליאן, כי הוא דוחה את מסקנות הדו"ח, המבוססות לדידו על "נתונים חלקיים שמגיעים ממקורות שטחיים ובעלי אינטרס", והוסיף כי "מתחילת המלחמה נכנסו 39,000 משאיות עם יותר מ-840,000 טון מזון, ונפתח מעבר נוסף".

על פי מחקר שפורסם ביולי 2025 על ידי מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים ועוסק בטענות להרעבה לפני מרץ 2025, ישנן מספר שגיאות עובדתית בנוגע ל"הרעבת אוכלוסיית עזה". לפי המחקר, הטענות בנוגע להרעבה לפני 2 במרץ 2025 התבססו על נתונים שגויים, ובהם מספר משאיות המזון שנכנסו לרצועת עזה לפני המלחמה ובמהלכה (לפי טענות ההרעבה, מספר משאיות המזון לפני המלחמה עמד על כ־300 משאיות מדי יום, ואילו בפועל, לפי החוקרים, הנתון האמיתי הוא ממוצע של כ־73 משאיות מזון מדי יום לפני המלחמה. ובעת המלחמה עצמה, נתוני אונר"א בנוגע לכניסת מזון לרצועה הלכו ופחתו אך נתוני מתפ"ש הצביעו על אחוז גבוה בהרבה של סיוע שנכנס לרצועה). נתון שגוי נוסף עליו מתבססות טענות ההרעבה נוגע לאחוז המזון הנצרך בעזה מייצור עצמי, מתוך הנחה שפגיעה בכושר הייצור העצמי בעת המלחמה גדעה מקור משמעותי זה ובכך הביאה להרעבה – הנתון השגוי הצביע על 40 אחוז מזון מייצור עצמי אך החוקרים מראים במחקר כי הייצור העצמי לצריכה בתוך הרצועה עצמה לפני המלחמה הסתכם בעד כ־12 אחוזים מכלל האוכל, כך שגם פגיעה בייצור העצמי לא הביאה לירידה בכמות המזון בעזה בשקלול המזון שהוכנס לרצועה. גם מחקר זה מתח ביקורת על החלטתה של ישראל להפסיק להכניס סיוע לעזה במרץ 2025.

בתגובה לדו"ח ה-IPC מחודש יולי-אוגוסט 2025 טען מתאם פעולות הממשלה בשטחים, האלוף רסאן עליאן כי הדו"ח מבוסס על "פערים עובדתיים ומתודולוגיים חמורים" ועל שימוש במקורות מידע "מוטים ובעלי אינטרס שמקורם בחמאס". לדבריו, מאז מאי הוכנסו לרצועת עזה על ידי האו"ם, הארגונים הבינלאומיים והסקטור הפרטי מעל 10,000 משאיות סיוע, 80% מתוכן הכילו מזון, מה שהוביל לירידה חדה במחירי המזון ושיפור זמינותו. כמו כן טען כי הדו"ח מבוסס על סקרים טלפוניים שלא פורסמו והערכות של אונר"א שחלק מעובדיה "פעילי טרור".

פגיעה בתשתיות
במהלך אוקטובר ונובמבר 2023 הפציצה ישראל את רוב המאפיות וטחנות הקמח ברצועת עזה. במאפיות הבודדות שהמשיכו לפעול נוצרו תורים ארוכים. כמו כן הותקפו סירות דייגים ורוב הנמלים ברצועת עזה. במספר מקרים במהלך ינואר ופברואר 2024 תקפה ישראל דייגים ברפיח ובדיר אל-בלח שניסו לדוג דגים למאכל. בנוסף לכך, נהרסו בהפצצות ישראל מפעלי מזון, מחסני מזון ומשאיות להובלת מזון. על פי ההערכות, עד דצמבר 2023 כ-22% מהשטחים החקלאיים נהרסו. הערכות מאוחרות יותר אומדות את פגיעת המלחמה בתשתיות החקלאות ברצעה בין 80% ל־97%. על פי הוושינגטון פוסט ו-CNN, עד אפריל 2024 נפגעו הרוב המוחלט של תשתיות החקלאות בתקיפות אוויריות, ודחפורים ישראלים הרסו פרדסים, חוות ומטעים. על בסיס הוראות צה"ל, חקלאים עברו דרומה ועזבו את הגידולים והבקר, ואלו נפגעו ומתו. דווח גם על מחסור משמעותי במים נקיים - נכון לנובמבר 2024 אבדו רוב מקורות המים ברצועה. לפי משרד ההסברה בעזה, 700 בארות מים נהרסו או יצאו משימוש. במרץ 2025 החליט שר האנרגיה אלי כהן על הפסקת הזרמת החשמל למתקן ההתפלה בעזה לאחר שהוא חודש ביולי 2024.

ההשפעה על ילדים
ב-16 בינואר דיווחו גורמים רשמיים על תמותת תינוקות שנולדו לאימהות שסבלו מתת-תזונה, ועל ילדים שנחלשו מהרעב ומתו מהיפותרמיה. ב-10 בפברואר 2024 אמר דובר קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים שבעזה יש את השיעור הגבוה בעולם של ילדים הסובלים מתת-תזונה. ב-17 בפברואר דווח על מקרה של ילדה בת 8 שמתה מרעב והתייבשות. לאחר מכן דווח על מקרים נוספים של תמותת תינוקות וילדים מתת-תזונה.

בהודעה לעיתונות שפרסם UNICEF ב-15 במרץ 2024, נמסר כי אחד מכל שלושה ילדים מתחת לגיל שנתיים בצפון רצועת עזה סובל מתת תזונה חריפה. ברפיח, המובלעת בעלת הנגישות הגבוהה ביותר לעזרה, הוכפל שיעור הילדים מתחת לגיל שנתיים מ-5% בינואר ל-10% בפברואר, כאשר בזבוז חמור גדל פי ארבעה מ-1% ליותר מ-4% במהלך אותו חודש. ב-13 ביוני 2024 העריך ארגון הבריאות העולמי כי כ-8,000 ילדים אובחנו בתת-תזונה על רקע הפגזות מתמשכות.

ביולי 2024 פורסם על ידי דובר צה"ל שחמאס הקים חמ"ל בעיר עזה, שבין השאר מתקיים בו קו של חלוקת סחורות ומזון תמורת שוברי אוכל שחולקו לתושבים, כדי ליצור תלות של התושבים בו. מצה"ל נמסר כי נמצאו בתוך המתחם מכולת מזון, כולל אוכל לתינוקות.

במרץ 2025 לאחר שהסכם הפסקת האש קרס וישראל השיבה את המצור על הרצועה פרסמה UNICEF הודעה שבה הזהירה כי עצירת הכנסת הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה תביא לתוצאות הרסניות עבור ילדים ומשפחות במצוקה. ביוני 2025 פרסם הארגון דוח תזונה מקיף לפיו מספר הילדים עם תת-תזונה חריפה עלה בזמן שנחסמה היכולת להביא מזון, מים ותרופות.

במאי 2025 משרד הבריאות של רצועת עזה דיווח כי 3,500 ילדים מתחת לגיל חמש נמצאים בסיכון ממשי למוות מרעב. לפי משרד התקשורת הממשלתי בעזה, יותר מ-70 אלף ילדים קיבלו טיפול רפואי בגלל תת-תזונה חמורה. לפי נתוניו, במהלך השבועיים הראשונים של חודש יוני אושפזו 1,648 ילדים במצב של תת-תזונה חריף ומתחילת השנה אושפזו כ-19 אלף ילדים מאותה סיבה. מיולי 2025, כ-17 אלף ילדים ברצועת עזה סובלים מתת-תזונה חמורה.

על פי נתוני UNICEF מסוף יולי 2025 - ברצועת עזה היו אלפי ילדים מתחת לגיל 5 שסבלו מתת־תזונה חריפה, מתוכם אלפי ילדים נמצאים במצב של תת־תזונה קיצונית, זקוקים למזון טיפולי מיוחד וחייבים לקבל טיפול בידי צוותים רפואיים. ביוני 2025 אושפזו 6,500 ילדים עם תת־תזונה, ובשבועיים הראשונים של יולי אושפזו 5,000 ילדים.

בהודעה שפרסם UNICEF בספטמבר 2025 דווח כי חמושים שדדו באיומים משאיות שהובילו מזון לתינוקות. שוד זה מנע מ-2,700 תינוקות מזון החיוני להתפתחותם. כמו כן דווח, כי למרות שישראל מאפשרת הכנסת מזון תינוקות חיוני לרצועת עזה, חמושים מהחמאס שודדים את המזון, במטרה להפיק רווחים לחמאס על חשבון הציבור. בתגובה לכך גינה בחריפות מתאם פעולות הממשלה בשטחים האלוף רסאן עליאן את התקיפה ואמר . בהמשך החמאס אף הקים מחסום שימנע ממשאיות סיוע נוספות להגיע לאזור.

ב-10 בדצמבר 2025 האשים פעיל פלסטיני את חמאס בכך שהוא מחביא טונות רבות של מזון לתינוקות במטרה להאשים את ישראל בהרעבת ילדים ולפגוע בה בזירה הבין-לאומית ובדעת הקהל. הוא אף שיתף תיעוד של מזון שהוסתר.

מוות מתת-תזונה והתייבשות
לפי משרד הבריאות של רצועת עזה, למעלה מ-459 עזתים מתו מרעב במהלך המלחמה, בהם לפחות 154 ילדים.

בעיתון הפלסטיני "אל-קודס" דווח כי מקורות רפואיים ברצועת עזה טענו כי המספרים של מניין המתים מתת-תזונה והתייבשות משקפים רק את מי שמגיע לבתי החולים, כאשר עשרות פלסטינים נוספים מתים כתוצאה מרעב ללא יכולת להגיע לבתי חולים. כן נטען שהרעב מחמיר את מצבם של הפצועים ברצועת עזה ומהווה גורם חלקי למותם, יחד עם הפציעה. במרץ 2025 הזהיר יוניצף שעזה סובלת ממחסור חמור במים, ושרק 10% מהתושבים מקבלים מים ראויים לשתייה.

ארגונים שונים פרסמו הערכות גבוהות בהרבה לגבי מספר המתים מרעב. על פי הערכה שהתפרסמה במחצית השנייה של יוני 2024, ומניחה שבאזורים שקוטלגו כנמצאים בדרגת רעב החמורה ביותר, בה נמצאים כ-495,000 בני אדם, מתו או מתים 5% מהאוכלוסייה, הוערך שכ-24,750 מתו או מתים ברעב.

באוקטובר 2024, בנספח למכתב שדרש מנשיא ארצות הברית להתערב כדי לכפות הפסקת אש במטרה למנוע קטסטרופה ברצועת עזה, העריכו הכותבים כי כ-62,413 עזתים מתו מרעב במהלך המלחמה, על סמך הכפלה של מספר האנשים הנמצאים באזורים שקוטלגו כנמצאים בדרגת רעב חמורה במדד ה-IPC בשיעור התמותה הנלווה לאותה דרגת חומרה.

סיוע הומניטרי
ממוזער|חבילות מזון אמריקניות שהוצנחו לרצועת עזה
מאוקטובר 2023 ועד יולי 2025 חלו שורת אירועים ומשברים סביב הכנסת סיוע הומניטרי לרצועת עזה. ב-21 באוקטובר 2023 נפתח לראשונה מעבר רפיח לכניסת 20 משאיות סיוע. בהמשך נרשמו חסימות סיוע מצד ישראל, ביניהן עצירת משלוחי קמח וציוד מזון, והגבלות על חלוקת מזון בצפון הרצועה. בעקבות זאת החלו פעולות סיוע בינלאומיות, כולל הטלות מזון מהאוויר וכניסת סיוע ימי. במרץ 2024 החלה ארצות הברית, לאחר מהלך דומה של ירדן וצרפת, בהצנחת מזון מהאוויר לעזה ממטוסי "C-130", ובמרץ הגיע גם משלוח ימי ראשון זה כ-20 שנה, מטעם World Central Kitchen.

בתחילת אפריל 2025 נשמעה הערכה של מערכת הביטחון הישראלית כי האספקה העודפת שהוכנסה לרצועה במהלך שלב העסקה הראשון, ושעל רובה השתלט חמאס, תספיק ל"עוד שבועות אחדים".

במרץ 2025, עם תום השלב הראשון של הסכם חמאס–ישראל ובהוראת ראש הממשלה בנימין נתניהו, סגר צה"ל את כל המעברים לרצועת עזה ועצר את כניסת הסיוע ההומניטרי לשטחה, צעד שחמאס הגדיר כהפרת ההסכם. עד חודש מאי אזלו מלאי המזון של ארגוני סיוע המטבח המרכזי העולמי ותוכנית המזון העולמית. בסוף מאי חודש הסיוע באופן מוגבל בעיקר במרכזי סיוע ברצועה המופעלים על ידי הקרן ההומניטרית לעזה, אך בתנאים שגרמו לעימותים קטלניים בעת חלוקתו. מרכזי חלוקת הסיוע הוצבו רחוק ממרכזי האוכלוסייה, מה שהוביל להתנפלות המונית עם הגעת המשאיות, לרמיסת אנשים, ולירי חיילים לעבר ההמון מחשש לאיום.

ביולי גברה הביקורת הבינלאומית על הרעב ההמוני בעזה, ועל דיווחים על ירי של צה"ל לעבר אזרחים שביקשו סיוע. צה"ל הכחיש קיומו של רעב, אך בתגובה ללחץ הוחל בהצנחת מזון, הפוגות הומניטריות יומיות, והגדרת מסדרונות סיוע מאובטחים לשיירות סיוע, כמו גם שיפור אספקת המים והגדלת כמות המזון. מומחים התריעו כי צעדים אלו לא יספיקו לטיפול במקרי תת־תזונה חמורה, במיוחד בקרב ילדים, עקב הצורך בטיפול רפואי צמוד.

הגבלת כניסת מזון לעזה
על פי צה"ל, חמאס הוא האחראי לרעב, מאחר שאנשיו גונבים סיוע הומניטרי, הורגים אנשים המבקשים סיוע הומניטרי, ושומרים לעצמם מזון במחסנים מוסתרים. ארצות הברית והאו"ם הכחישו טענות אלה וציינו שלא סופקו ראיות התומכות בהן. לפי נתונים המפורסמים על ידי האו"ם, בחודשים מאי-אוגוסט 2025 כ-90% מהמשאיות שנכנסו לעזה עם סיוע הומניטרי נבזזו על ידי אזרחים רעבים או גורמים חמושים לפני שהגיעו ליעדן.

בפברואר 2024 עצר שר האוצר בצלאל סמוטריץ' משלוחי קמח ומזון שיועדו לאונר"א, בעקבות מעורבות הארגון בטבח שבעה באוקטובר. ישראל עיכבה אותם בנמל אשדוד למרות פניות בינלאומיות לשחררם. בפברואר 2024 הודיעו תוכנית המזון העולמית ואונר"א על הפסקת הסיוע ההומניטרי לצפון עזה, מהלך שבמשרד התקשורת העזתי כינה "גזר דין מוות" לכ-750 אלף תושבים. באותו חודש 2024 אירע "אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה", שבו נהרגו מעל 100 פלסטינים בעת חלוקת קמח בעיר עזה. במאי דחתה ישראל תוכנית לחלוקת מזון מוסדרת של האו"ם. באוגוסט 2024 הודיעה תוכנית המזון העולמית על הפסקת פעילותה בעקבות ירי של צה"ל על רכב סיוע של האו"ם. במאי 2024 דחתה ישראל תוכנית של האו"ם לחלוקת מזון מבוקרת למניעת הגעתו לידי חמאס.

על פי הוושינגטון פוסט, החל מחודש מרץ 2024, ישראל לא איפשרה כניסה של כמות מספקת של מזון כפי שהיה לפני תחילת המלחמה. צמצום אספקת המזון בא לידי ביטוי במספר דרכים: כניסה של משאיות קטנות יותר שיכולות להוביל עד 15 טון, בעוד שבעבר הורשו להיכנס לעזה משאיות שהובילו 25 טון. בעוד שלפני 7 באוקטובר הועברו בכל ימי השבוע כ-7,500 טון של טובין, כיום מועברים כ-1,500 טון ביום, דהיינו כחמישית מהכמות שהועברה לפני המלחמה. רוב האספקה שנכנסת לעזה מאז תחילת המלחמה היא מזון.

מקרי הרג ואלימות במתחמי סיוע
ב-27 במאי 2025 יצאה אל הפועל תוכנית חלוקת הסיוע ההומניטרי ברצועת עזה, שהפעילה קרן סיוע אמריקאית-ישראלית. סמוך למרכזי הסיוע של הקרן התרחשו לעיתים קרובות תקריות אלימות בהן נהרגו מאות בני אדם מירי, של ישראלושל חמאס.

לפי משרד זכויות האדם של האו"ם, בין 27 במאי 2025 ל-21 ביולי 2025, הרג צה"ל לפחות 1,054 פלסטינים בעת שניסו להשיג מזון, במרכזי סיוע ברצועה המופעלים על ידי הקרן ההומניטרית לעזה, ובסמוך לשיירות המופעלות על ידי ארגוני סיוע אחרים. לדברי קצינים ולוחמים בצה"ל, הצבא ירה באמצעות מרגמות, מקלעים ותותחים לעבר אזרחים שבאים לפני שעת הפתיחה, כדי למנוע מהם להתקרב – או אחרי הסגירה, במטרה לפזרם. גם אנתוני אגילר, איש צבא ארצות הברית שעסק באבטחת המתחם סיפר כי היה עד לפשעי מלחמה שביצעו כוחות צה"ל וקבלנים מהקרן האמריקנית. לדבריו, הם ירו אש חיה, השתמשו בארטילריה, פצמ"רים ואש טנקים לעבר אזרחים באתרים לחלוקת מזון.

בצבא לא הכחישו תחילה את העדויות לפיהן לוחמים קיבלו הוראות לירות לעבר עזתים סמוך למרכזי הסיוע, אך מאוחר יותר ביקשו למסור תגובה נוספת שבה טענו כי לא ניתנה הנחיה כזו. ראש הממשלה נתניהו ושר הביטחון כ"ץ דחו את הטענות באמירה שמדובר בעלילת דם. יו"ר הקרן ההומניטרית לעזה, הכומר ג'וני מור, טען כי במספר זה שפרסם נציב האו"ם לזכויות האדם, כלולים כל מקרי המוות – גם של חמושים. בנוסף טען כי חמאס עצמו תקף ליד מתחמי הסיוע ומייחס את אותם הרוגים לאנשי הקרן עצמה או לצה"ל.

תגובות
ב-18 בדצמבר 2023 האשים ארגון Human Rights Watch את ישראל ב"הרעבה מכוונת של אזרחים כשיטת לוחמה ברצועת עזה."

ב-16 בינואר 2024 האשימו מומחי זכויות אדם של האו"ם את ישראל ב"הרס מערכת המזון של עזה ושימוש במזון כנשק נגד העם הפלסטיני."

טענות בדבר הרעבה מכוונת נאמרו על ידי הסנאטור האמריקאי כריס ואן הולן, כמו גם הנציג העליון של האיחוד האירופי לענייני חוץ ומדיניות ביטחון ז'וזפ בורל, ומנהלת אמנסטי אינטרנשיונל, אנייס קלמאר. ב-27 בפברואר אמר מייקל פח'רי, הדווח המיוחד של האו"ם לזכות למזון, כי ההרעבה המכוונת בעזה מהווה מצב של רצח עם.

ב-18 בפברואר 2024 פורסמה הצהרה משותפת של אוקספם ושבעה ארגונים הומניטריים נוספים, שבה נאמר: "אם המצב יימשך, הוא יהפוך לאחד האסונות הגדולים ביותר שעמדו בפנינו כהומניטרים... המשבר הזה יגיע בקרוב לנקודת מפנה, שבה סיוע חירום למזון לא יספיק. מניעת מוות המוני תהיה קשה יותר ככל שהרעב יגבר."

ב-11 במאי 2024 פורסם דו"ח שהעביר הממשל האמריקאי לקונגרס בו טען כי נראה שישראל הפרה את החוק הבין-לאומי בעזה. על פי הדו"ח ישראל לא עושה מספיק להבטיח את העברת הסיוע ההומנטרי ומעכבת הנפקת ויזות לצוותי סיוע הומניטרי. למרות זאת, לא נמצאו ראיות שישראל מנעה בכוונת מכוון סיוע הומניטרי לרצועה.

בתחילת מרץ 2025, עם תום השלב הראשון של הסכם חמאס–ישראל, צה"ל סגר את המעברים ועצר את הסיוע. לפי עמותות שמאל וארגוני זכויות אדם ישראליים, ההוראה מהווה הפרה של הדין הבין-לאומי והישראלי, שכן על המדינה, ככוח כובש, מוטלת חובה לאפשר אספקת מזון, תרופות וסיוע חיוני לאוכלוסייה האזרחית, ללא הפיכתו לכלי מיקוח. לפי "שיחה מקומית", העצירה המוחלטת של הסיוע לרצועה נחשבת ל"מדיניות מוצהרת של שימוש בהרעבה והצמאה כעונש קולקטיבי וכנשק במלחמה".

ב-1 במרץ 2024, נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ביקר בחריפות את הגבלת כניסת המזון מהיבשה לרצועת עזה ואמר: 

שרי החוץ של גרמניה, בריטניה וצרפת פרסמו הצהרה משותפת בה קראו לישראל לעמוד בהתחייבויותיה הבין-לאומיות ולהבטיח את אספקת הסיוע ההומניטרי לתושבי רצועת עזה. בביקור תמיכה בישראל של קנצלר גרמניה, אולף שולץ, הוא אמר גם: "איננו יכולים לעמוד מנגד ולצפות בתושבי עזה בסכנת רעב. אלו לא הערכים שלנו".

ב-21 בנובמבר 2024 הודיע בית הדין הפלילי הבין-לאומי כי הוציא צווי מעצר נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון לשעבר יואב גלנט בגין פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות ברצועת עזה. על פי בית הדין, נתניהו וגלנט אחראים למספר פשעים, ביניהם הרעבה כשיטת לחימה ומניעת סיוע הומניטרי תוך הפרה של המשפט הבין-לאומי. בנוסף השניים הואשמו בכך שהתנהלותם הובילה לשיבוש היכולת של ארגונים הומניטריים לספק סיוע חיוני לאזרחי עזה. בית הדין לא זיהה צורך צבאי ברור או הצדקה להגבלות שהטילה ישראל על סיוע הומניטרי לתושבי הרצועה.

במאי 2025 ראש משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, טום פלטצ'ר, הוקיע את מדיניות ישראל כ"מצור ברוטלי", ואף הצהיר שהמצור "מהווה ענישה קולקטיבית אכזרית" שמופעלת נגד אוכלוסייה אזרחית. פיליפ לזאריני, ראש סוכנות אונר"א של האו"ם, התייחס לרעב ההמוני ברצועה ואמר כי הוא "מעשה ידי אדם, ממניעים פוליטיים, והוא מבטא אכזריות מוחלטת".

בין יולי לאוגוסט 2025 גברו הקריאות הבין-לאומיות והפנימיות להפסקת המלחמה בעזה ולהגברת הסיוע ההומניטרי. ב-21 ביולי פרסמו יותר מ-20 מדינות הצהרה משותפת הקוראת לסיום המלחמה ולהסרת ההגבלות על הסיוע, תוך גינוי חריף לישראל על "ההרג הלא-אנושי" ו"מודל הסיוע המסוכן", אך משרד החוץ דחה את ההאשמות. למחרת, ב-22 ביולי, ההסתדרות הרפואית פנתה לראשי המדינה בדרישה להבטיח תנאים הומניטריים בסיסיים והכנסת ציוד רפואי לעזה. ב-24 ביולי הגדיר ראש ממשלת בריטניה קיר סטארמר את המצב בעזה כ"קטסטרופה הומניטרית", וביום שלאחר מכן הוא, נשיא צרפת עמנואל מקרון וקנצלר גרמניה פרידריך מרץ קראו לישראל לאפשר זרימה חופשית של סיוע. בהמשך, ב-27 ביולי, שוחח מרץ עם נתניהו ודרש לאפשר סיוע הומניטרי דחוף. ב-28 ביולי הצטרפו חמישה נשיאי אוניברסיטאות ישראליות בקריאה לפתור את בעיית הרעב בעזה, תוך הדגשת החובה המוסרית ההיסטורית של העם היהודי שהיה קרבן לשואה. ב-20 באוגוסט חתמו למעלה מ-80 רבנים אורתודוקסים בעולם על מכתב הקורא להתמודד עם הרעב בעזה מתוך מחויבות לערכי התורה.

תגובות השוללות מצב רעב בעזה
בין ינואר 2024 ליולי 2025 גורמים רשמיים בישראל טענו בעקביות שאין רעב ברצועת עזה. ראש מנהלת תיאום וקישור לרצועת עזה, אל"ם משה טטרו, אמר בינואר 2024 כי אין רעב בעזה, והאלוף עליאן טען ביולי אותה שנה שחמאס משתלט על הסיוע ההומניטרי כדי לבסס את שלטונו. צה"ל מסר שהדיווחים על רעב הם חלק מקמפיין תעמולה של חמאס, ושהנפטרים שמיוחסים לרעב סבלו ממחלות רקע שאינן קשורות לתזונתם. ביולי 2025 חזר ראש הממשלה נתניהו על המסר שאין רעב או מדיניות של הרעבה, ושרים וחברי כנסת נוספים תמכו בעמדה זו. לאחר פרסום דו"ח ה-IPC ביולי–אוגוסט 2025, משרד החוץ תקף את הדו"ח וטען שהוא מפוברק, כולל זיוף נתונים, התעלמות ממדדים רשמיים ופרסום מגמתי שנועד לשרת את הקמפיין של חמאס נגד ישראל. נטען כי הארגון ביצע קטיף דובדבנים, ונכללו בדו"ח רק נתונים של חלק מהילדים שנבדקו, וכן שהמציאו מקרי מוות נוספים, הסתמכו על מרפאות מקומיות, התעלמו ממחירי המזון, הפריזו בתחזיות, וכן הסתירו סקר שמצא כי אין "רעב המוני", כל אלו נועדו להוביל לתוצאה המאפשרת הכרזת רעב המוני.

ראו גם
 אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה
 טענות לרצח עם ברצועת עזה

קישורים חיצוניים






 Samy Magdy and Joseph Krauss, Hunger experts say the risk of famine in Gaza remains high, Associated Press, October 17, 2024
 Some 345,000 Gazans face 'catastrophic' hunger this winter: UN, Agence France-Presse, October 17, 2024


הערות שוליים

קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה
קטגוריה:רעב המוני
קטגוריה:2023 ברצועת עזה
קטגוריה:2024 ברצועת עזה
קטגוריה:2025 ברצועת עזה