הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל

הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל הוא סיוע הומניטרי שהוכנס לרצועת עזה בדרכים שונות על מנת לצמצם את המשבר ההומניטרי והרעב ברצועת עזה כתוצאה ממלחמת חרבות ברזל. הסיוע שנכנס לעזה כולל מזון, תרופות ואוהלים למגורי העקורים. הכנסת כל הסיוע ההומניטרי לעזה מתואמת עם ישראל.

במהלך המלחמה עלו סוגיות משמעותיות בהעברת סיוע הומניטרי לרצועת עזה. במצור הראשוני על הרצועה ישראל מנעה כניסת סיוע הומניטרי למשך מספר שבועות. ככל שהמלחמה התקדמה, הותר הסיוע ברמות מוגבלות בדרכים שונות, כולל דרך מעברי יבשה, הצנחות אוויריות, מזח ימי אמריקאי ויוזמה פרטית ישראלית. למרות זאת, ב-27 בפברואר 2024 מסר בכיר באו"ם כי רבע מאוכלוסיית הרצועה, כ-576,000 איש, נמצאים כפסע מרעב המוני חמור.

בתחילת מרץ 2025, עם פתיחת מבצע עוז וחרב, הורה בנימין נתניהו לעצור הכנסת סיוע הומניטרי לרצועת עזה, מה שהוביל להחמרה במשבר ההומניטרי. במאי 2025 החלה לפעול תוכנית חלוקת הסיוע ההומניטרי ברצועת עזה באחריותה של הקרן ההומניטרית לעזה. סמוך למרכזי הסיוע של הקרן התרחשו לעיתים קרובות תקריות אלימות בהן נטען שנהרגו קרוב ל-2,000 פלסטינים בעת שניסו להשיג מזון. ביולי 2025, הדרדר המצב ההומניטרי ותועדו עשרות מקרים של מוות מרעב. בעקבות זאת הוחלט להגדיל את כניסת הסיוע ההומניטרי.

עיקר הסיוע עבר דרך מעבר זיקים בצפון רצועת עזה ומעבר 96 סמוך למסדרון נצרים.

 רקע 
על פי סעיף 55 באמנת ז'נבה הרביעית, עליה חתומה ישראל, לספק מזון וצרכי רפואה לאוכלוסייה בשטח כבוש: 

 תנאי המחיה בעזה לפני מלחמת חרבות ברזל 
המשבר ההומניטרי ברצועת עזה נגרם, בין השאר, כתוצאה ממדיניות ישראל לאורך השנים. בעקבות פרוץ האינתיפאדה השנייה, החל מדצמבר 2000 אסרה ישראל על יבוא של דלק וגז בישול לעזה דרך מעבר רפיח עד 2005, אז נחתם הסכם המעברים. בשנים אלו, סחורות הועברו דרך מעבר כרם שלום. בשנת 2007, לאחר עליית ארגון הטרור חמאס לשלטון, ישראל, יחד עם מצרים, הטילה סגר על רצועת עזה, וכן סנקציות כלכליות והגבלות שמטרתן להחליש את שלטונו של חמאס. בשנת 2008 חיבר מתאם פעולות הממשלה בשטחים מסמך שכותרתו "קווים אדומים", שבו מחושבות קלוריות המינימום הנחוצות כדי שתושבי רצועת עזה לא יגיעו למצב של תת-תזונה, לאור מגבלות התנועה של אנשים וסחורות שהטילה ישראל, בהן הגבלת כמויות של מוצרי מזון וחומרי גלם. הגדרת החמאס כארגון טרור על ידי ארצות הברית ואיחוד האירופי הובילו להפסקת השקעות וההגבלה על הכנסת "פריטים דו שימושים לעזה" פגעו בכלכלה המקומית. כל אלה הובילו להישענות חלקים הולכים וגדלים המאוכלוסייה בעזה על סיוע שהמימון אליו הגיע בעיקר אירופה, האו"ם, ארצות הברית ומדינות ערב.

 מלחמת חרבות ברזל 

ממוזער|250x250 פיקסלים|צילום לוויין של עוטף עזה מבוקר 7 באוקטובר, המראה את השרפות הרבות שנגרמו עקב ירי רקטות והצתות של המחבלים.

בעקבות המתקפה הכריזה ישראל על מלחמת חרבות ברזל למיטוט שלטון החמאס והשבת החטופים מעזה. המלחמה, שהתקיימה בשטח אורבני צפוף, הובילה לשינוע של האוכלוסייה מאזורי הלחימה על מנת לצמצם את הפגיעה באוכלוסייה אזרחית. שינוע האוכלוסייה, פגיעה במאפיות ובלפחות 80% מהתשתיות החקלאות, הכנסה מוגבלת של מזון ופגיעה בכ-70% מהכבישים בעזה גרמו לפרוץ משבר הומניטרי ברצועת עזה. ככל שחלף הזמן, עומק המשבר ההומנטירי גדל וארגונים בינלאומיים הזהירו מפני התרחבות רעב. במרץ 2024, פורסמה הערכה של רמת חוסר הביטחון התזונתי בעזה. מתוך הדוח עולה, כי על פי מדד IPC, מעל 670,000 תושבים בעזה סובלים מרעב ומעל 870,000 נמצאים במצב חירום הומניטרי. נתוני האו"ם נשענים על נתונים שאסף אונר"א, אשר לא כללו סיוע שהועבר באופן ימי, אווירי או דרך מעבר ארז או באמצעות ארגוני סיוע אחרים.

 אישור הסיוע על ידי ישראל 
על פי הדיווח של הוושינגטון פוסט ממרץ 2024, ישראל לא אפשרה כניסה של כמות מספקת של מזון כפי שהיה לפני תחילת המלחמה. צמצום אספקת המזון בא לידי ביטוי במספר דרכים: כניסה של משאיות קטנות יותר שיכולות להוביל עד 15 טון, בעוד שבעבר הורשו להיכנס לעזה משאיות שהובילו 25 טון. אם לפני 7 באוקטובר, הועברו בכל ימי השבוע כ-7,500 טון של טובין כיום מועברים כ-1,500 טון ביום, כחמישית מהכמות שהועברה לפני המלחמה. רוב האספקה שכנסת לעזה מאז תחילת המלחמה היא מזון.

בדוח של משרד האו"ם לתיאום עניינים מפורטים מספר הבקשות להכסת מזון וציוד רפואי ואחר לעזה: בין באוקטובר 2023 לינואר 2024 אושרו 40 משלוחים של הארגון ו-26 נדחו. המשלוחים כללו מים, מזון, ציוד רפואי וציוד מציל חיים אחר. בפברואר 2024, טענה אונר"א כי ישראל לא משחררת מזון שעשוי להספיק לחודש מנמל אשדוד.

באמצע מרץ 2024, פתח צה"ל מעבר חדש בצפון הרצועה, בסמוך לקיבוץ בארי. המעבר הוא חלק מפיילוט שנועד למנוע השתלטות של החמאס על הסיוע.

בתחילת חודש אפריל 2024, הוגברה כניסת משאיות הסיוע שנכנסו לרצועת עזה. אולם, ישנם חילוקי דעות על מספר המשאיות הנכנסות לרצועה. כך למשל, ב-8 באפריל, דיווח מתאם הפעולות בשטחים ש-419 משאיות סיוע, מתוכן 330 משאיות מזון, נכנסו לעזה. מקורות באו"ם טענו שבתאריך זה נכנסו רק 223 משאיות והדגישו שעל מנת לסיים את המשבר ההומנטירי נדרש, לכל הפחות, להכפיל את מספר המשאיות שייובילו מזון מדי יום.

אורגיוס פטרופולוס, ראש משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים בעזה, העריך כי ב-18 ביוני 2024, שלושה רבעים מהסיוע שנכנס לעזה, ממעבר כרם שלום, נבזז על ידי כנופיות חמושות ומועבר לשוק השחור. ארגוני הסיוע וישראל מאשימות האחת את השנייה בחוסר היכולות לספק אבטחה לעובדי סיוע המחלקים את המזון.

בעקבות פשיטה על מחנה הפליטים ג'באליה שבצפון הרצועה באוקטובר 2024, הוחלט בישראל לסגור את מעבר ארז, ובמקביל – הוחלט להפסיק לחלק את הסיוע באמצעות הסקטור הפרטי, מאחר שהתגבשה מסקנה שמתבצעות שם הברחות רבות. מקורות בעזה סיפרו הם היו עדים לאחרונה לביזת משאיות סיוע הומניטרי שיצאו מכרם שלום בידי חמולות, חלקה בתיאום ובהכוונת חמאס.

ב-15 באוקטובר 2024 פורסם כי המשבר ההומניטרי בצפון הרצועה מחריף, ותושבים רבים העידו על רעב ועל מחסור חמור במצרכים בסיסיים כיוון שלא מוכנס לאזור סיוע. בקרב התושבים גבר החשש כי מדובר במדיניות מכוונת שמטרתה לאלץ אותם להתפנות פן ימותו מרעב או מירי. על פי משרד ההסברה של חמאס: "מה שקורה בצפון הוא השמדה וטיהור אתני לכל דבר". מתיו מילר, דובר מחלקת המדינה הצהיר במסיבת עיתונאים שמספר משלוחי הסיוע שנכנסו לעזה בחודש ספטמבר היו מהנמוכים ביותר מאז פרוץ המלחמה.ארצות הברית הודיעה במכתב לשר הביטחון ולשר לעניינים אסטרטגים כי תפסיק להעביר לה נשק אם זו לא תפסיק למנוע כניסת סיוע הומניטרי אמריקאי לרצועת עזה בתוך 30 יום. בעקבות זאת, הודיעה ישראל על העברת סיוע דרך מעבר ארז. 217 משאיות סיוע הומניטרי נכנסו לצפון הרצועה החל מאמצע חודש אוקטובר.

הסכם ישראל–חמאס שנחתם בינואר 2025, חייב את כניסתן של לפחות 600 משאיות סיוע לעזה מדי יום במהלך ששת השבועות הראשונים של ההפוגה, כולל 50 משאיות עם דלק. מחצית מהמשאיות אמורות להגיע לצפון הרצועה. למעלה מ-4,200 משאיות סיוע נכנסו לרצועת עזה בששת הימים מאז החלה הפסקת האש, כך הודיע האו"ם.

 התנגדות להעברת הסיוע 
ממוזער|חסימת משאיות סיוע לכניסה לרצועת עזה דרך מעבר כרם שלום, 12 בפברואר 2024.|250x250 פיקסלים

גם דרך מעבר כרם שלום ומעבר ניצנה נכנסו משאיות עם סיוע הומניטרי, אולם בשלב מוקדם של המלחמה הן נחסמו, לעיתים באופן מלא ולעיתים באופן חלקי, על ידי תנועת צו 9 ותנועות נוספות, במחאה על הכנסת סיוע הומניטרי לרצועת עזה בעוד שוהים שם חטופים ישראלים, ובטענה כי הסיוע משמש את חמאס במלחמה נגד ישראל. ב-13 במאי 2024 חסמו פעילי התנועה במעבר תרקומיא עשרות משאיות סיוע שיועדו לעבור לעזה והשליכו את הסיוע מהמשאיות. לפחות תשע משאיות הושחתו ונבזזו, ושתיים מהן הוצתו.

עקב ההתנכלות לשיירות הסיוע הורה מפכ"ל המשטרה, קובי שבתאי, ללוות את השיירות על ידי שוטרים. ביוני 2024 שלח שבתאי מכתב ליועמ"שית ובו תלונה על כך שהשר בן גביר עקף אותו והורה לסגנו להפסיק את הליווי המשטרתי של השיירות בטענה שזה תפקידו של צה"ל.

 העברת הסיוע לתושבי עזה 
 סיוע דרך מצרים 
ב-21 באוקטובר 2023 נפתח מעבר רפיח לכניסת 20 משאיות עם סיוע הומניטרי לרצועה, לראשונה מאז פרוץ המלחמה. עד 28 בנובמבר 2023, בעיקר במהלך הפסקת האש הזמנית, נכנסו לעזה 2,000 משאיות סיוע דרך מצרים. בין התאריכים ה-24 ל-30 בנובמבר, בממוצע בכל יום נכנסו לעזה 170 משאיות ו-110,000 ליטר דלק. לאחר הפסקת האש, ב-3 ו-4 בדצמבר, ירד מספר המשאיות שנכנסו לעזה ממצרים לכ-100 משאיות סיוע וכ-69,000 ליטר דלק. ב-13 בדצמבר 2023 וב-3 במרץ 2024 תועדו השתלטות אנשי חמאס על משאיות אלו, ושלטו על אופן חלוקתו לאזרחים.

 סיוע דרך הצנחה מהאוויר 
ממוזער|הצנחת סיוע לרצועה ממטוס חיל האוויר של ארצות הברית באמצעות לוקהיד מרטין C-130J סופר הרקולס. על המבצע היה אחראי פיקוד מרכז של ארצות הברית. צולם ב-2 במרץ 2024.|250x250 פיקסלים
ב-6 בנובמבר 2023 ירדן הצניחה לרצועת עזה, בתיאום עם ישראל, ציוד רפואי לטובת בית חולים שדה שהקימה במקום. מאז הצניחו הירדנים ציוד רפואי ומנות מזון בתיאום עם ישראל. לעיתים ההצנחות נפלו לים והסיוע לא הגיע ליעדו. בהמשך גם מדינות נוספות היו שותפות להצנחת הסיוע ההומניטרי, בהן ארצות הברית, איחוד האמירויות ברטניה וצרפת, כאשר ב-2 במרץ ארצות הברית הצניחה ממטוס תובלה שקים עם מעל 38,000 ארוחות ליד העיר אל-מוואסי שבדרום הרצועה. עם זאת, ישראל סירבה לאפשר לטורקיה ולקטר להצניח סיוע לרצועת עזה. טורקיה איימה כי תנקוט בצעדים נגד ישראל בעקבות זאת.

 סיוע דרך הים מקפריסין 
ב-12 במרץ 2024 יצאה ספינת הסיוע "זרועות פתוחות" מנמל לרנקה שבקפריסין לרצועת עזה, כשעל סיפונה 200 טונות של סיוע הומניטרי שנועד לתושבי הרצועה. הספינה הגיעה ליעדה ב-16 לחודש. הסיוע מומן על ידי ממשלת איחוד האמירויות וארגון הצדקה האמריקאי המטבח המרכזי העולמי, וכלל מי שתייה וחומרי מזון בסיסיים.

 המזח הצף האמריקאי 

ממוזער|250x250 פיקסלים|חיילי צבא ארצות הברית מקימים את המזח הצף, 15 במאי 2024.
ב-7 במרץ 2024 הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על הקמתו של מזח צף לחופי העיר עזה, שנועד לספק סיוע הומניטרי לתושבי הרצועה בהיקף כ-2 מיליון מנות מזון יומיות, לכ-2.3 מיליון תושבי הרצועה. המזח ניזוק מספר פעמים, וטופל בנמל אשדוד. ב-17 ביולי 2024 הודיע פיקוד המרכז של ארצות הברית על סיום המשימה, פירוק סופי של המזח והובלתו חזרה לארצות הברית.

 אירועים 
 אסון הסיוע ההומניטרי, פברואר 2024 

אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה התרחש ב-29 בפברואר 2024, ובמהלכו נהרגו לפחות 118 פלסטינים ועוד כ-760 נפצעו. האירוע התרחש כאשר אלפים מתושבי רצועת עזה עטו על משאיות סיוע הומניטרי ברחוב א-רשיד. לפי גרסת צה"ל, בזמן נסיעת המשאיות לעבר מוקדי החלוקה, התפתחה סביבן התקהלות אלימה של כ-12 אלף תושבים עזתים שבזזו את הציוד שהובילו; ההרוגים נספו כתוצאה מתדחוקת קהל, מנוסת עדר ודריסה כאשר ההמון שעט לכל עבר. בשולי האירוע, כוח צה"ל ירה למוות בכעשרה פלסטינים שהתקרבו אליו בצורה מאיימת. לטענת הפלסטינים, אחרי שהגיעו המשאיות ואנשים הסתערו עליהן, התחילו כוחות צה"ל לירות לתוך הקהל, ובכאוס שנוצר אחרים נרמסו ונדרסו. אל-ג'זירה פרסמה סרטונים שתיעדו את הירי לטענתם. לפי דיווחם של בית החולים אל-עודה ובית החולים כמאל עדואן, אליהם פצועים רבים פונו, הגיעו פצועי ירי רבים. האו"ם אישר שמספר רב של פצועים מירי טופלו בבית החולים שיפא. מספר ארגוני זכויות אדם שחקרו את האירוע טענו כי ישראל אשמה בפשע מלחמה של טבח באוכלוסייה אזרחית.

לפי פרסום ממרץ 2024, כי גורמי ביטחון ישראלים בכירים הזהירו את הדרג המדיני ואף דרשו לאפשר לקבוצות חמושות בעזה לאבטח את משאיות הסיוע שנכנסות לרצועה. זאת כדי למנוע ביזה של הסיוע ההומניטרי, לאחר האירוע הקשה. על פי העיתון הערבי "א-שרק אל-אווסט", חמולה גדולה הסכימה, אך חמאס היה מודע לשיחות ומתכננת לנקום בחמולות. חמאס הוציא להורג את המוכתאר של חמולת דגמש בצפון הרצועה, לאחר שדווח כי ישראל ניהלה מגעים עם ראשי חמולות ברצועה כדי שיפקחו על הסיוע לעזתים.

 הרג הפלסטינים בכיכר כווית 

במהלך חודש מרץ 2024, כחלק מהלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, דווח על שורה של תקריות בהן נהרגו פלסטינים ששהו באזור החלוקה של הסיוע ההומניטרי בכיכר כווית בשכונת זייתון שבעיר עזה. משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם תיעד יותר מעשרים התקפות בזמן שאנשים חיכו לסיוע הומניטרי ברצועת עזה מאז אמצע ינואר 2024, מבלי להטיל את האשמה על צה"ל. ב-19 במרץ הפלסטינים דיווחו על למעלה מ-20 הרוגים בכיכר כווית. לטענתם, הצבא פתח באש לעבר כינוס אזרחי שמטרתו הייתה להבטיח את העברת הסיוע ההומניטרי לשאר חלקי העיר. זוהו גם אזרחים שנדרסו על ידי המשאיות. בקרב הפלסטינים, כיכר כווית זכה לכינוי "מלכודת המוות".

 הרג ופגיעה בעובדי הסיוע ההומניטרי 
החל מתחילת המלחמה ועד תחילת ינואר 2025 נהרגו לפחות 369 עובדי סיוע, מרביתם תושבי עזה. בין ארגוני הסיוע השונים הפעילים בעזה לבין צה"ל ישנה מערכת תיאום המופעלת דרך האו"ם. המערכת הופעלה בעקבות בקשה של ארצות הברית מישראל. התיאום נעשה באמצעות deconfliction. מערכת המאפשרת לארגוני סיוע לעבוד באזורי עימות ברחבי העולם, למשל עזה. התיאום כולל ויידוא שצה"ל יודע היכן נמצאים ארגונים הומניטריים (כולל מתן קואורדינטות GPS של כל המתקנים) והיכן צפויים לנוע כלי רכב בכל זמן נתון בכל יום נתון. כן, נערך עדכון בזמן אמת איפה צפויים לנו כלי רכב בכל זמן נתון. בעקבות הריגת עובדי המטבח המרכזי העולמי בתחילת אפריל 2024, תבעו ארגוני סיוע הפועלים בעזה מהצבא הישראלי להשתפר ולהקפיד על נוהלי ביטחון שנועדו לשמור על בטיחות עובדיהם. בסוף אפריל, מחבלים שיגרו פצצות מרגמה לעבר סיור של עובדי סיוע בין-לאומיים ונציגי או"ם בצפון רצועת עזה. באירוע לא היו נפגעים. הסיור הופסק מיידית והנציגים הזרים עזבו את המקום.

פגיעות בעובדי ארגוני הסיוע מובילים להפסקת חלוקת הסיוע ההומניטרי על ידי הארגונים ולהמשך הרעב בעזה.

במהלך המלחמה אנשי חמאס צולמו תוך שימוש באלימות קשה, ואף יורים באוויר, כדי למנוע מאזרחי עזה להגיע לסיוע ההומניטרי הנכנס לרצועה. בסרטון אחר נראו אנשי חמאס כשהם נוסעים על משאיות שאמורות להגיע לתושבי עזה. במקביל, צה"ל יצר קשר עם חמולות עזתיות המתנגדות לחמאס כדי שייאבטחו אזורים ברצועה, כך לפי העיתון הערבי א-שרק אל-אווסט. לפי אותו דיווח, חמולה גדולה הסכימה, אך חמאס היה מודע לשיחות ומתכננו לנקום בחמולות. מאוחר יותר פורסם שחמאס הוציא להורג את מוכתר של חמולת דגש בצפון רצועת עזה, לאחר שדווח כי ישראל ניהלה מגעים עם ראשי החמולות ברצועת עזה כדי שיפקחו על הסיוע לעזתים.

במאי 2024, ישראל סגרה זמנית את מעבר הגבול המרכזי של כרם שלום בעזה לאחר תקיפה קטלנית שביצע חמאס אל האזור. באותו החודש ארגון זכויות האדם Human Rights Watch טען כי היו 8 תקריות מתחילת המלחמה בה הוא הותקפו עובדי סיוע על ידי כוחות ישראליים למרות שהם סיפקו מיקומים לראשיות הישראליות. לדברי הארגון, שמונה התקריות חושפות פגמים של ממש במה שמכונה "מנגנון למניעת עימותים" – מנגנון שנועד להגן על עובדי הסיוע ולאפשר להם לספק בבטחה סיוע הומניטרי מציל חיים ברצועת עזה.

בסוף אוגוסט 2024, בעקבות ירי של צה"ל ברכב של האו"ם, תוכנית המזון העולמית הודיעה על הפסקת פעילותה ברצועת עזה. הרכב היה חלק משיירה ששינעה סיוע הומניטרי. לפי הארגון, הוא נפגע מעשרה קליעים בעת שהתקרב לעמדת ביקורת של צה"ל, למרות שהיה מסומן בבירור וקיבל את האישורים הנדרשים מהרשויות הישראליות להתקרב.

קרן הסיוע ההומניטרי לעזה הודיעה כי חמישה פלסטינים שעבדו עבורה נהרגו ביוני 2025 בתקיפת חמאס על אוטובוס שהסיע אותם ברצועה. בקרן נאמר מוקדם יותר שחמאס איים על נהגים ועובדים עזתים באתרי החלוקה. על פי הקרן, חמאס הציע פרס על ראשיהם של העובדים ההומניטריים.

 עצירת הסיוע ההומניטרי 
ב-2 במרץ 2025, עם תום השלב הראשון של הסכם חמאס–ישראל החליטה ממשלת ישראל לעצור את כל הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה עד להודעה חדשה, ובהוראת ראש הממשלה בנימין נתניהו, צה"ל סגר את כל המעברים לרצועת עזה ועצר את כניסת הסיוע ההומניטרי לשטחה. חמאס האשים את ישראל ב"הפרה בוטה" של ההסכם, שכן סעיף 14 בהסכם קובע כי ההפוגה בלחימה והכנסת הסיוע ההומניטרי המופיע בו ימשיכו להתממש גם בעת המשא ומתן שמנהלים הצדדים על שלב ב'. ראש משרד ההסברה של חמאס בעזה אמר בראיון לערוץ אל-ערבי הקטרי כי "ישראל מתעלמת מהחוקים הבינלאומיים ומונעת הכנסת תרופות ומזון. עצירת הכנסת הסיוע משמעותה החלטה של הכיבוש להרעיב את תושבי הרצועה". לפי עמותות שמאל וארגוני זכויות אדם ישראליים, ההוראה מהווה הפרה של הדין הבינלאומי והישראלי, שכן על המדינה, ככוח כובש, מוטלת חובה לאפשר אספקת מזון, תרופות וסיוע חיוני לאוכלוסייה האזרחית, ללא הפיכתו לכלי מיקוח.

ב-5 במרץ שרי החוץ של גרמניה, בריטניה וצרפת פרסמו הצהרה משותפת בה קראו לישראל לעמוד בהתחייבויותיה הבינלאומיות ולהבטיח את אספקת הסיוע ההומניטרי לתושבי רצועת עזה. ארבעה ימים לאחר מכן, ניתקה ישראל את אספקת החשמל לעזה, שיועדה למתקני התפלה. ב-10 במרץ עשרות בני משפחה של חטופים ישראלים דרשו מראש הממשלה נתניהו לבטל את ההחלטה, בנימוק שהיא מעמידה את יקיריהם המוחזקים בעזה בסכנה מיידית. מספר חטופים ששוחררו משבי חמאס העידו כי חוסר במים ראויים לשתייה השפיע עליהם ישירות, והם נאלצו לשתות מים מלוחים.

בעקבות הפסקת החשמל לעזה דווח על שיא של מחסור במים נקיים ברצועה. יוניצ"ף מסר כי עזה סובלת ממחסור חמור במים, ושרק 10% מהתושבים מקבלים מים ראויים לשתייה. איגוד עיריות רצועת עזה פרסם אזהרה ממה שכינה "אסונות בריאותיים וסביבתיים חמורים", כולל התפשטות מואצת של מחלות ומגפות, בשל מניעת החשמל והמים. משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים הודיע שיש צורך דחוף בסיוע הומניטרי מציל חיים בעזה. לפי משרד הבריאות של רצועת עזה, אחוז דגימות המים המזוהמים ברצועה עלה ליותר מ-25%, מה שמוביל להתפשטות מחלות רבות בקרב תושבים. המשרד ציין כי 90% ממתקני ההתפלה מושבתים, ו-80% ממתקני השפכים אינם פועלים — מצב שמוביל לעלייה ניכרת בזיהום מי הים.

ב-25 באפריל תוכנית המזון העולמית הודיעה כי מלאי המזון שלה ברצועה אזל. ב-7 במאי גם המטבח המרכזי העולמי הודיע כי כי נגמרה לו אספקת המזון ברצועה.

 השבת הסיוע ההומניטרי 
במאי 2025 החליט ראש ממשלת ישראל להחזיר את הסיוע ההומניטרי לרצועה במידה מצומצמת, וזאת על מנת לבלום לחצים בינלאומיים להפסקת מבצע מרכבות גדעון שהחל זמן קצר קודם לכן.

 יוזמת הסיוע הפרטית החליפית 
בסוף 2023, בשבועות הראשונים של המלחמה, החלה להתגבש יוזמה ישראלית להקמת מערכת סיוע הומניטרי חלופית ברצועת עזה. קבוצת מילואימניקים ואנשי עסקים שכינתה את עצמה "פורום מקווה ישראל" פיתחה תפיסה לחלוקת סיוע באמצעות קבלנים פרטיים זרים. המטרה המוצהרת הייתה לעקוף את האו"ם ולמנוע מהסיוע להגיע לידי חמאס או לשוק השחור. הקבוצה פעלה תחת חסותו של אלוף רומן גופמן, אז ממלא מקום ראש מטה מתאם הפעולות בשטחים ומאוחר יותר מזכירו הצבאי של ראש הממשלה. במקביל, הציע איש העסקים הישראלי-אמריקני מוטי כהנא, בעל חברת הלוגיסטיקה GDC, תוכנית מתחרה לניהול הסיוע ואף קיבל אישורים ראשוניים לפיילוט, אך בסופו של דבר לא נבחר. התוכנית שזכתה בסופו של דבר כללה שיתוף פעולה עם חברות אבטחה אמריקניות - בעיקר SRS בניהול פיליפ ריילי, קצין CIA לשעבר, וקרן הסיוע ההומניטרי לעזה (GHF) בניהול ג'ייק ווד.

האו"ם וארגוני הסיוע הבינלאומיים התנגדו בחריפות לתוכנית, בטענה שהיא מסוכנת ועלולה להגביל את הסיוע לחלקים מוגבלים ברצועה ולאלץ אזרחים לצעוד קילומטרים דרך קווי צה"ל כדי להגיע למזון. ארגוני הסיוע הפועלים ברצועה הודיעו כי לא ישתפו עמה פעולה.

בסוף חודש מאי יצאה אל הפועל תוכנית חלוקת הסיוע ההומניטרי ברצועת עזה באחריותה הבלעדית של GHF. במסגרת התוכנית, נפתח מרכז סיוע בתל סולטאן ברפיח, ומרכז נוסף נפתח באזור מורג - בדרום רצועת עזה, בין חאן יונס לרפיח. מאוחר יותר נפתח מרכז גם סמוך למסדרון נצרים. ביום הראשון של הפעילות נעצרה חלוקת הסיוע לאחר שהמונים פרצו למתחם ברפיח ובזזו את כולו.

סמוך למרכזי הסיוע התרחשו תקריות אלימות לעיתים קרובות ומאות בני אדם נהרגו מירי. לפי משרד זכויות האדם של האו"ם, בין ה-27 במאי 2025 ל-21 ביולי 2025, צה"ל הרג לפחות 1,054 פלסטינים בעת שניסו להשיג מזון, במרכזי סיוע ברצועה המופעלים על ידי הקרן ההומניטרית לעזה, ובסמוך לשיירות המופעלות על ידי ארגוני סיוע אחרים. לדברי קצינים ולוחמים בצה"ל, הצבא ירה לעבר אזרחים שבאים לפני הפתיחה כדי למנוע מהם להתקרב – או אחרי הסגירה, במטרה לפזרם.בצה"ל לא הכחישו את הירי, אך נאמר כי זה נעשה במקרים של התקרבות אל הכוחות מחשש לפגיעה בהם וכי הנתונים שפרסם חמאס מוגזמים, מתוך כוונה לפגוע בהמשך התוכנית.

ארגון הסיוע המטבח המרכזי העולמי הודיע ב-21 ביוני על חידוש פעולתו ברצועת עזה לאחר כחודש. הארגון הודיע שמשאית סיוע של הארגון הגיעה לצוותים שלו ברצועת עזה, לראשונה זה 12 שבועות. לפי צה"ל, מרכזי חלוקת האוכל מאכילים כמחצית מתושבי רצועת עזה.

בסוף יולי 2025, כחודשיים לאחר השינוי בנוהלי הכנסת הסיוע, התפתח מצב חירום תזונתי וסיכון לרעב קטסטרופלי בכל שטחי הרצועה. 16.5% מאוכלוסיית הילדים מתחת לגיל חמש סבלו מתת־תזונה, וביקורת חריפה נמתחה בעולם על ישראל שנתפסה כאחראית למצב זה. בעקבות המצב - צה"ל יזם מבצע הצנחת סיוע הומניטרי לעזה. בנוסף, הוגדרו מסדרונות הומניטריים שיאפשרו תנועה בטוחה של שיירות האו"ם וארגוני הסיוע להכנסת מזון ותרופות לאוכלוסייה והפוגות הומניטריות באזורים שבהם צה"ל לא פעל קרקרעית. ב-27 ביולי פורסם כי איחוד האמירויות מקימה, באישור ישראל, צינור שיוביל מים ממצרים לרצועת עזה

בעקבות הפסקת האש שהחלה באוקטובר 2025, המתחם של הקרן בציר נצרים ננטש לאור קווי הפסקת האש שאליהם נסוג צה"ל, והיתר לא נפתחו מחדש בתחילת הפסקת האש. עניין קרן הסיוע לא הוזכר בשום צורה בהסכם שנחתם בין ישראל לחמאס, או בתוכנית 20 הנקודות של הנשיא האמריקני דונלד טראמפ. המתווה ההומניטרי בהסכם כולל כניסת 600 משאיות סיוע מדי יום לאו"ם, לארגונים בינלאומיים, למדינות תורמות וסקטור פרטי.

 עלויות מבצע הסיוע 

עלות האבטחה של מבצע הסיוע ההומניטרי בעזה מוערכת בכ-35 מיליון דולר לחודש, כאשר חברת האבטחה האמריקאית SRS מעסיקה כ-500 עובדים במשכורת ממוצעת של 800 דולר ליום בתוספת הוצאות אירוח.

מקור המימון של הסיוע לא פורסם. במאי 2025 טענו ראש האופוזיציה יאיר לפיד וחבר הכנסת אביגדור ליברמן כי ישראל מממנת את תוכנית הסיוע החדשה באמצעות חברות קש (GHF ו-SRS) שהוקמו בשווייץ וארצות הברית, וכי מדובר במאות מיליוני דולרים מכספי ציבור ישראליים. הטענות התבססו על כך שמדינות המפרץ סירבו לממן את הקרנות, אך קרן הסיוע GHF דיווחה על תרומה של מאה מיליון דולר ממדינה מערב אירופית לא מזוהה. הממשלה הכחישה את הטענות. המחלוקת התחדדה לאחר התפטרותו של ג'ייק ווד, מנכ"ל קרן הסיוע GHF, שציין כי לא ניתן ליישם את התוכנית תוך שמירה על עקרונות הנייטרליות והעצמאות.

על פי תחקיר בעיתונות שפורסם במאי 2025 הליך בחירת החברות נעשה ללא מכרז או הליך תקין, כאשר צה"ל ומשרד הביטחון הודרו מהתהליך שבוצע על ידי צוותו של גופמן. מקורות במערכת הביטחון דיווחו על העברת מיליוני שקלים לעבודות מטה ללא ידיעת בכירי מערכת הביטחון, ועל חוסר בבדיקות ביטחון מתאימות של החברות והעובדים. למרות שהיוזמה הוצגה כפרויקט אמריקני עצמאי, שגריר ישראל בארצות הברית יחיאל לייטר חשף כי ישראל הייתה שותפה להקמתה.

ביוני 2025 התגלה כי הממשלה הישראלית העבירה כ-700 מיליון שקלים למימון מנגנון הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה. ההחלטה על העברת הכספים אושרה בתחילת חודש מאי 2025 תחת הכותרת הכללית "מערכת הביטחון", ללא פירוט מפורש של יעד התקציב - דבר החורג מהנוהג המקובל בהחלטות תקציביות. המקור התקציבי של הכסף היה קיצוץ רוחבי בשירותים האזרחיים, כולל בחינוך, ברווחה, בבריאות ובתחבורה. למרות הפרסום, לשכות ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר האוצר בצלאל סמוטריץ' המשיכו לטעון כי "מדינת ישראל לא מממנת את הסיוע ההומניטרי לעזה".

ד"ר אודי לוי, לשעבר ראש יחידת צלצל במוסד טען בראיון לחדשות 12 כי קטר וטורקיה הן המדינות היחידות שהסכימו להיות שותפות להכנסת כסף לרצועה במתווה שישראל הציעה והן עושות זאת בעזרת המוסד. לטענתו נבנתה תשתית פיננסית שתסתיר את הכנסת הכספים הזו בשל החקירה המתנהלת לגבי הקשר בין לשכת נתניהו לבין קטר.

ביולי 2025, דווח כי שר האוצר סמוטריץ יקדם ששלושה מיליארד שקלים יועברו לצרכים ההומניטריים של תושבי עזה.

 ראו גם 

 חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה

 קישורים חיצוניים 


 הסוגיה ההומניטרית: כיצד מטעה האו"ם לגבי הרעב בעזה






 סיוע תחת אש: מגמות ואתגרים בסיוע ההומניטרי לרצועת עזה


 הערות שוליים 

*
קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:תוכניות סיוע