סעדיה עמור

הרב סעדיה עמור (לפני ה'תק"ס, 1800 - אחרי ה'תרל"ח, 1878) היה פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של אלג'יר במחצית השנייה של המאה התשע עשרה.

 קורותיו 
נולד במדינת אלג'יריה, נראה ששהה בעיירה בלידה לפחות שמונה שנים, משנת תק"ף עד תקפ"ח ואפשר ששימש שם ברבנות.ראו: כתובה כ"י ספריית בית המדרש ללימודי יהדות, ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית KET 95 (תק"ף), וכן כ"י ספריית בית המדרש ללימודי יהדות, ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית KET 141 (תקפ"ח). לא יאוחר מאייר ה'ת"ר (1840) כבר שהה בעיר אלג'יר.ראו כ"י ספריית בית המדרש ללימודי יהדות, ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית KET 228 נכון לשנת תר"ח (1848), נמנה עם רבני העיר החשובים לצד רבי שאול מועטי והרב אהרן מיכאל וייל.ראו: פרקי אבות עם רש"י ורבינו יונה, ברלין תר"ח, שמות המחזיקים מאלג'יר: "הרב הכולל ר' סעדיה בן עמור".  גם בשנת תרי"ט (1859) הוא חתום כדיין רביעי בבית הדין בראשות הרב שאול מועטי, והרב דוד מועטי, והרב יעקב סמאגה.ראו סדר חתימת רבני אלג'יר בספר טהרת כסף דף לד.  יחד עם חברי בית הדין, רבי סעדיה יצא להגן על הרב אברהם אנקווה מפני התקפתו של רבי משה סבעון מאוראן, שהחרים את ספרו 'זבחים שלמים'. לא יאוחר משנת תרל"ח (1878) התמנה לאב בית הדין ורבה של אלג'יר, לצד הרב שמואל אבולכ'יר והרב יוסף דאדון.ראו הקדמה לשו"ת שער שלמה. בכתביו השתמרו קינות וסדרי תפלה. חלקם נדפסו על ידי הרב אליהו גיג'.

נפטר לא יאוחר משנת תרמ"ח.היות שבשנה זו מזכירו רבי אליהו גיג' בברכת המתים, בסדר ל"ג לעומר, שהדפיס בסוף ספר 'זה השלחן'.

רבי יוסף משאש הזכיר ביצירתו מספר פסיקות של רבי סעדיה עמור, אך לא ברור אם התכוון לרבי סעדיה זה, או לרבי סעדיה קדמון יותר משנות הת'.ראו: מים קדושים סי' שסו.

 הערות שוליים 

קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:אלג'יר: רבנים