רפאל אהרן מונסונייגו

הרב רפאל אהרן מונסונייגו (ה'תק"ך, 1760 - ט' באב ה'ת"ר, 8 באוגוסט 1840) היה פוסק הלכה, פייטן, אב בית הדין ורבה של פאס שבמרוקו במאה התשע עשרה.
 קורותיו 
נולד לאביו הדיין רבי ידידיה משה, למשפחת רבנים בעיר. למד אצל רבי שאול סירירו השלישי,ראו פאס וחכמיה ח"א עמ' 335. ונסמך לרבנות על ידי רבי אליהו הצרפתי. מאגרותיו עולה שהתפרנס בקושי. נהג לעיתים קרובות לצום תענית הפסקה בהם היה צם במשך ששת ימי החול רצוף, ואוכל רק בשבת. היה בקשרי מסחר וידידות עם רבי יהודה אלבאז מחכמי צפרו, במשך תקופה ארוכה השנים התכתבו בתדירות שבועית.ראו מ. עמאר, הקדמה לספר 'בנאות מדבר'.

נכון לשנת תקנ"ו נמנה עם סופרי בית הדין.ראו אבני שיש ח"ב, חושן משפט סימן עח (מהדורה חדשה). נראה שסביב שנת ה'תק"ס התמנה לדיין רביעי בסמוך לפטירת אביו בבית הדין בראשות הרב חיים דוד סירירו.ראו הלכה למשה אלבאז אה"ע סימן מ. לא יאוחר משנת ה'תקצ"א כיהן כדיין שני לצד אב בית הדין רבי יהונתן סירירו.ראו שופריה דיעקב ח"א אה"ע סימן נז. לאחר פטירת האחרון, החל משנת ה'תקצ"ב כיהן כאב בית הדין ורבה של פאס.ראו תשובות חכמי מראכש סימן ה. בתפקידו זה תיקן תקנות יחד עם חברי בית דינו, רבי יעקב סירירו, רבי יעקב אבן צור השני, ורבי חיים אברהם הצרפתי.ראו תקנות חכמי פאס (מהד' תשע"ג) תקנות צג-צד.  כמו כן התכתב בענייני הלכה ומשפט עם דייני מרוקו, כדוגמת רבי יעקב בירדוגו (שופריה דיעקב) ממקנס,ראו שופריה שיעקב אה"ע מב. רבי אברהם פינטו הקטן ורבי דוד צבאח מחכמי מרקש,ראו תשובות חכמי מראכש סימן פו. רבי יצחק בן וואליד מטיטואן.ראו: ויאמר יצחק חלק חושן משפט סימן טל.

במכתב לרבי יהודה אלבז, העיד כי נכון לתקופתו, לא ערכו בפאס סדר ט"ו בשבט, מלבד כמה יחידים.ראו: קהלת צפרו חלק ג עמ' 304.

נפטר ונקבר בפאס. מבניו ידועים רבי שלמה, רבי אליעזר, רבי יצחק, ורבי ידידיה מונסונייגו בעל שו"ת דבר אמת.

 חיבוריו 
 מי השלח - הלכות גיטין (קזבלנקה תרפ"ט).
 משכיות לבב - פירוש לאלפא ביתא בתהלים (קזבלנקה (תר"ץ).
 בנאות מדבר - קובץ פיוטים (תשע"ז).
 הגהות לחושן משפט - נדפס בתוך: אם הבנים שמחה עמ' יד-יז.

 הערות שוליים 

קטגוריה:פאס: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1840