אהרן ולדן

הרב אהרן וַלְדֶן (ח' בשבט ה'תקצ"ח, 1838 – כ"ג בתמוז ה'תרע"ב, 1912) היה מהדיר ספרים, עורך וסופר יהודי פולני. ובעיקר נודע בספרו שם הגדולים החדש.

ביוגרפיה
נולד בוורשה בח' בשבט ה'תקצ"ח. אביו רבי ישעיהו נתן וולדן היה מחסידי רבי שמחה בונם מפשיסחה, מצאצאי רבי בנימין עוזר אב"ד קלימונטוב מגזע המהרש"ל, מחבר הספר "אבן העוזר". מגיל צעיר נמנה עם חבורת חסידי רבי מנחם מנדל מקוצק ולאחר פטירתו של הרבי מקוצק נמנה עם חסידי רבי יצחק מאיר אלתר מגור. התפרנס ממסחר ביין, במשך שנים רבות שימש מגיה בבתי הדפוס של אפרים באומריטר ונתן שריפטגיסר בוורשה ואת מרבית זמנו הקדיש לתורה ותפילה. הוא התגורר ברחוב נָאלֶבקי (מרכז החיים היהודיים בעיר) מספר 32, בחצירו של ר' יודל גלבלום.

עבודתו הספרותית
 שם הגדולים החדש 
הרב אהרן וולדן, שהיה חסיד נלהב, ידוע במיוחד בזכות ספרו "שם הגדולים החדש" שהודפס לראשונה בשנת ה'תרכ"ה (1864) שדומה במבנהו ל"שם הגדולים" של החיד"א. הוא מורכב משני חלקים כמו בספר המקורי:
 "מערכת גדולים", רשימה אלפביתית של שמות הסופרים והרבנים, בעיקר אלה שחיו לאחר החיד"א, והכוללת גם רבים מהמאות השבע-עשרה והשמונה-עשרה אשר מקומם נפקד בשם הגדולים שחיבר החיד"א, ומקיף יותר מאלף וחמש מאות חכמים וסופרים.
 "מערכת ספרים", רשימה אלפביתית של ספרים, בו יותר מאלף ושש מאות ספרים, לרישומים אלו הוסיף הערות המעידות על כוחו הרב בחקר הדורות ובהיסטוריה הרבנית-חסידית.

הרב וולדן עצמו כתב בהקדמתו ש"שם הגדולים" של החיד"א היה המודל עבורו, וניכר שהוא מתייחס למהדורה המתוקנת שהוציא לאור יצחק אייזיק בן יעקב. הרשימה בחלק הראשון מסודרת רק לפי השמות הפרטיים של האנשים הנזכרים. במקרים רבים, בעיקר בשמות רבנים חסידיים, הערכים כוללים גם רישומים ביוגרפיים, ותיעוד של מופתים שחוללו על ידם ובשמם. בשנת ה'תר"ל יצאה מהדורה שנייה של הספר. המהדורה השלישית של הספר, הודפסה בשנת ה'תר"מ (1879) על ידי בנו, הרב יוסף אריה ליב, ובה נוסף קונטרס בשם "עיין זוכר", המכיל ספרים שהושמטו בשתי המהדורות הקודמות. מהדורה זו הודפסה שנית בשנת ה'תרמ"ב. בשנת ה'תרפ"ג הוציא בנו הרב משה מנחם וולדן את הספר "יכבד אב" עם הוספות לספר שם הגדולים החדש.
הספר קיבל הסכמות מרבים מגדולי הדור בהם רבי דב בר מייזלש, רבי שלמה קלוגר, רבי יוסף שאול נתנזון, רבי שמעון סופר, רבי ישעיה מושקט (רבה של פראגה מפרברי וורשה), רבי יעקב דוד מאמשינוב, רבי אלעזר הכהן מפולטוסק, רבי אברהם בנימין קלוגר.
 קהל חסידים 
בשנת ה'תרכ"ו 1866 (בערך) יצא הספר "קהל חסידים" ליקוט סיפורים מהבעש"ט תלמידיו ותלמידי תלמידיו שנקבצו מפיות אנשי אמת אשר שמשו אצל צדיקי הדור. הספר יצא לאור בעילום שם אך מיחסים את כתיבתו להרב אהרן וולדן.
 מקדש מעט 
בשנים ה'תר"נ - ה'תרנ"ז (1890 - 1897) הוציא הרב אהרן וולדן את סדרת הספרים על ספר תהלים בשם "מקדש מעט" בחמישה כרכים אשר נלקחו מאלף ספרים בו הפגין בקיאות רבה, ללא שהוסיף משלו, וקיבל הסכמות מגדולי וצדיקי פולין ורוסיה. הספר מחולק לשלשה חלקים:
 "בית המדרש", מעין ליקוט בסגנון ילקוט שמעוני. הרב וולדן אסף את כל ההגדות המתייחסות לפסוקי התהלים שהיו פזורים בתלמודים, בספרות המדרשית ובתרגום, וכן בזוהר ובספרי קבלה אחרים.
 "בית הכנסת", פרשנות כפולה (פרד"ס) המורכבת מחומר של 700 סופרים וספרים ומכתבי יד שנלקחו מהפרשנים העתיקים המוסמכים ביותר.
 "בית אהרן", מפתח התייחסות ל"בית המדרש", נותן גם גרסאות והסבר לקטעים קשים.

 קול שמחה 
בכ"ב בשבט ה'תרס"ג (1903) הוציא הרב אהרן וולדן בהוצאה שלישית את הספר "קול שמחה השלם והמתוקן" דברי תורה מרבי שמחה בונם מפשיסחא הספר יצא לראשונה בשנת ה'תרי"ט על ידי נכדי הרבי רבי בונם. הרב אהרן וולדן כותב בהקדמה כי תיקן את הספר מחדש מכל מאות השיבושים, הוסיף מאמרים אשר נשמטו מהכתב יד והוסיף בשולי היריעה דברים אשר היו צריכים ביאור.

 רמתיים צופים 
בשנת ה'תרמ"א (1881) הביא לו רבי יוסף לוינשטיין את ספרו של רבי שמואל משינאווא "רמתיים צופים", והרב אהרן וולדן הדפיס אותו והוסיף הערות כפי ששמע מגדולי חסידי קאצק בשם הרבי מקוצק.

 הדפסה 
הוציא לאור מהדורה של ספר "צרור המור" של רבי אברהם סבע (ורשה, אוגוסט 1879), בה תיקן שגיאות וטעויות דפוס שונות שנכנסו למהדורה השנייה והשלישית (1546 ו-1566 בהתאמה, שתיהן בוונציה). מהדורה זו נדפסה על ידי בית הדפוס של נתן שריפטגיסר.

בשנת ה'תרכ"ב הוציא את הספר "אלשיך" על חמש מגילות וקיבל הסכמות מרבי יצחק מאיר אלטר מגור, רבי דב בר מייזלש, רבי ישעיה מושקט, ורבי אלעזר הכהן מפולטוסק ובקשם כי אחרים לא ידפיסו את הספר ארבע שנים לאחר הדפסתם.

 הערכה וביקורת 
 ביקורתו על שבחי הבעש"ט 
בספרו שם הגדולים החדש מעביר הרב וולדן ביקורות על חלק מהסיפורים המופעים בספר "שבחי הבעש"ט" וכותב: "המדפיס אשר הדפיס שבחי רבינו, וקרא אותו בשם "שבחי בעש"ט" לא בהשכל עשה זאת... ומה גם בכמה דברים בדאים אשר בדא מלבו, ובזה נתן יד לפושעים לאמור הנה השמש והירח ואחד עשר כוכבים וגו' וללצים הוא יליץ, ואיך לא ידע כי כל השבחים אשר סיפר שם לא הגיע עד קרסולי רבינו".

 ביקורת על ספריו 
כמה האשימו את וולדן שבכתביו לא הקפיד על הבאת דברים בשם אומרם.

 ביקורתו של יהודה בוים עליו 
בשנת ה'תשמ"ח הוציא לאור הרב יהודה בוים את הספר "קול שמחה" במהדורה חדשה כאשר לטענתו הרב אהרן וולדן לא קיבל רשות להוציא את הספר וכן הושמטה הגהתו של הרב אהרן וולדן על דברי הרבי מקוצק בכוונה תחילה. החוקר הרב ישראל דנדרוביץ במאמר מקיף "יאוש בגלל החטא או התחלה חדשה - "לא זו הדרך ולא זו העיר פשיסחא" כותב "צנזורה מכוונת זו שמקומה לא יכירנה בשדה ספר עוררה תרעומת וביקורת רבה בקהל חסידים ובעקבותיה פרסם המהדיר כתב הגנה הנושא את הכותרת "זה הדרך וזו הייתה העיר פשיסחא" והדפיסה בתוך הספר קול מבשר. בהמשך מגיב החוקר הרב דנדרוביץ על דברי הרב בוים שאין יסוד לדברי הרבי מקוצק שמביא הרב וולדן, ומביא ראיות מנכדו של הרבי מקוצק רבי שמואל בורנשטיין בספרו ה"שם משמואל" מגדולי מעתיקי השמועה של קוצק ומאחרים שדבריו מבאים לידי גיחוך.

 פטירתו 
נפטר בשעה 11 בליל כ"ג בתמוז ה'תרע"ב ונקבר בקילץ לשם עבר שבועות מועטים לפני פטירתו. נספד על ידי הרב משה נחום ירושלמסקי מקילץ, רבי יוסף לווינשטיין, רבי אברהם איטינגא, רבי מתתיהו יחזקאל גוטמן.

 משפחתו 
בנו רבי משה מנחם (משה מנדל) וולדן מקילץ המשיך בדרכו והוציא את הספרים "אהל הרבי" (אור הנפלאות), נפלאות הרבי, מהרבי יעקב יצחק הלוי הורביץ מלובלין, "אהל יצחק" מהרבי יצחק מוורקא ועוד.
בנו, רבי יצחק מאיר וולדן, ניהל החנות בוורשה, רחוב נלבקי מספר 32, נפטר צעיר כבן שלושים ושבע ביום כ"ג כסלו תר"ס לערך
בנו, רבי יוסף אריה לייב וולדן, הגיה את ספר אבן העוזר, בדפוס ווארשא תרלח

 לקריאה נוספת 



זאב קיציס, ספרות השבחים החסידית - תקופות, סוגות ותהליכי קנוניצזיה, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, עמ' 113–117, באתר Academia.edu

 קישורים חיצוניים 


 אהרן וולדן, מקדש מעט, על ספר תהילים. ורשא, ה'תר"נ - ה'תרנ"ז, (1890 - 1897) , , , , 

 יהושע השיל קולמן , 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ורשה: סופרים
קטגוריה:ילידי 1838
קטגוריה:נפטרים ב-1912