המערכה על דעת הקהל העולמית במלחמת חרבות ברזל

המערכה על דעת הקהל העולמית במלחמת חרבות ברזל מתנהלת בין מדינת ישראל, אזרחיה ותומכיה לבין ארגוני הטרור הפלסטינים ברצועת עזה ותומכיהם.

בישראל מתקיים המאבק בצל העובדה שכשבוע לאחר פרוץ המלחמה נסגר משרד ההסברה הישראלי. מאז, תפקיד הסברת פעולות ישראל נמצא באחריות משרד החוץ, שגריר ישראל באו"ם ודובר צה"ל, שאף הכין את סרט הזוועות ובעזרת האחרים הם עורכים הקרנות סגורות למובילי דעת בארץ ובעולם, בהם חברי פרלמנט, עיתונאים ועורכי תקשורת, נציגויות זרות ועוד. בנוסף מפרסמים גורמים אלה על ניצול חמאס של תשתיות אזרחיות ורפואיות לצורכי טרור ועל נושאים נוספים. גם בציבור הישראלי מתקיימות פעילויות הסברה נרחבות, כאשר הוקם בעורף הישראלי מטה ההסברה האזרחי. פעילויות הסברה אזרחיות מתבצעות בעיקר ברשת, אך גם במדינות זרות, ואישים מפורסמים ופוליטיקאי עבר מגינים על ישראל, בעיקר בטלוויזיה העולמית.

ארגוני הטרור ומדינות התומכות בחמאס ביניהן איראן ורוסיה ואולי גם סין, מפיצים מידע כוזב על המלחמה. טענה כוזבת בולטת היא הכחשת טבח שבעה באוקטובר, ייחוס מקרי מוות של אזרחים ישראלים לירי ישראלי והפצת תאוריות קונספירציה שונות. הכחשה מיוחדת נוגעת להכחשת מקרי אונס ותקיפה מינית במסגרת מתקפת חמאס. טענות נוספות של חמאס ושל גורמים נוספים, כולל דווחית האו"ם למצב זכויות האדם בשטחים הפלסטיניים הכבושים מאז 1967, מייחסות לישראל רצח עם בעזה. חמאס גם הפיץ טענה שקרית לפיה הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי נגרם באשמת ישראל, ולא בגלל שיגור רקטה כושל של הג'יהאד האסלאמי.

באופן כללי תעמולת חמאס הצליחה לזכות בהישגים במדינות מערביות, ערביות ובמדינות אחרות. תושבים רבים במדינות ערביות, סירבו להאמין כי חמאס תקף אזרחים ישראלים. טענה זו זכתה גם להפצה ותמיכה גם בקרב חלק מהציבור המערבי. הממשלות המערביות תמכו בתחילה באופן גורף בישראל, אולם עם הזמן, רבות מהן דרשו ממנה להפסיק את הלחימה, כאשר חלקן לא התנו זאת בהחזרת האזרחים הישראלים שנחטפו. הפגנות המוניות במדינות מערביות, המשך הלחימה ועלייה בכמות הנפגעים הפלסטינים, וכיסוי עיתונאי בין-לאומי, ששיקף את הסבל הפלסטיני בעזה, גרמו לשינוי בדעת הקהל כלפי ישראל. חלק מהמדינות המערביות החלו לדון בהטלת איסור יצוא נשק לישראל. בארצות הברית, רבים מבין הצעירים תמכו בטענות הפלסטינים והצדיקו או הכחישו את המתקפה של חמאס. ממשל ביידן שתמך בישראל בנשק, חימוש וגיבוי מדיני במוסדות הבין-לאומיים, החל לדרוש מממשלת ישראל בראשות נתניהו להגביל את הלחימה, ונכנס בהמשך לעימות עם הממשלה בסוגיות שונות. בהמשך הכריז ביידן על הקמת נמל צף אמריקאי לחופי עזה כדי לסייע למנוע משבר הומניטרי. יוצא הדופן בהקשר זה הייתה ההכרה הגוברת בקרב ארגונים בין-לאומיים לגבי טענות ארגונים ופרטים בישראל על מתקפות מיניות נגד נשים בידי חמאס.

באומות המאוחדות העבירה העצרת הכללית את החלטה ES-10/21, ומועצת הביטחון את החלטה 2712, שתיהן נגד מדינת ישראל.

במהלך המלחמה נרשמה עלייה באנטישמיות בעולם, ולמעט נזק והפחדות נגד קהילות יהודיות שונות, נרצחו שלושה ישראלים על ידי מחבל מצרי, ונהרג פול קסלר בידי מפגין אנטי-ישראלי, נבדקת ההשערה כי קסלר נרצח.

בתחילת אפריל 2024 דווח כי על פי סקרי דעת קהל מארצות הברית ואירופה, ישראל איבדה את האהדה שזכתה לה בדעת הקהל אחרי ה-7 באוקטובר 2023. התמיכה בישראל פחתה מאוד ולמעשה חזרה למקום שבו הייתה לפני 7 באוקטובר, וממשיכה להיות במגמת ירידה. הירידה בתמיכה בישראל התרחשה על רקע מספר ההרוגים הגבוה בעזה והחוסר במערך הסברה ישראלי יעיל. חלק מהסיבות לירידה בתמיכה בישראל הן החשיפה בדעת הקהל לתמונות מהמלחמה בעזה, הדיווחים על משבר הומניטרי, רעב ופגיעה בילדים, העובדה שישראל לא הציגה תוכנית ליום שאחרי המלחמה והחיכוכים עם נשיא ארצות הברית. על פי דוח שפרסם מרכז המחקר פיו ביוני 2025, ישנו רוב לתפיסה שלילית את ישראל בכל מדינות המערב שנבדקו, כולל מדינות שמסייעות לישראל. התוצאה תוארה כ"עגומה במיוחד" עבור ישראל.

 ההסברה הישראלית 
ממוזער|תצלום אוויר של בית החולים שיפא ומפקדות חמאס מתחתיו מסומנות באדום.
ממוזער|שלטי "נחטף על ידי חמאס" בלוס אנג'לס, ארצות הברית
ממוזער|מדבקות באשדוד עם הכיתוב Hamas is ISIS (#HamasIsISIS) ו־FCK HMS

במסגרת ההסברה הישראלית במהלך המלחמה, נעשו פעילויות הסברה שונות הן מצד גורמים רשמיים של מדינת ישראל והן מצד אזרחים. בפן הרשמי, תפקיד הסברת פעולות ישראל נמצא באחריות משרד החוץ, דובר צה"ל ושגריר ישראל באו"ם, מאז שנסגר משרד ההסברה הישראלי כשבוע לאחר פרוץ המלחמה ומשאביו עברו למנהלת תקומה החדשה. הגופים הרשמיים השונים פרסמו סרטונים ממתקפת שמחת תורה על ישראל והוכחות ומפות המוכיחות שצה"ל נמנע מהריגה במכוון של אזרחים עזתים בלחימה ברצועת עזה, ושחמאס משתמש בהם כמגן אנושי ולפעמים אף רוצח אותם בעצמו. דובר צה"ל אף ערך את "סרט הזוועות", סרט באורך של 47 דקות מאוסף צילומים גולמיים מהטבח בעוטף עזה במתקפת הפתע על ישראל. נציגים רשמיים של ישראל עורכים הקרנות סגורות למובילי דעת בארץ ובעולם. גם ראש הממשלה בנימין נתניהו ונשיא המדינה יצחק הרצוג הצטרפו למאמץ ההסברתי הישראלי.

בפן הציבורי, מקיים גם העורף הישראלי והתקשורת פעולות הסברה, בעיקר ברשתות החברתיות, ואישים מפורסמים ופוליטיקאי עבר מגינים על ישראל, בעיקר בטלוויזיה העולמית. הוקם מטה ההסברה האזרחי, נתלו שלטים ברחבי העולם ומערכונים הופקו על ידי ארץ נהדרת במטרה לעודד תמיכה בישראל. בתחילת המלחמה ההאשטאגים "#HamasIsISIS", חמאס זה דאעש ו"TheWestIsNext#", המערב הוא הבא, תפסו תאוצה ופופולריות ברשת.
 חנניה נפתלי פרסם סרטון בפייסבוק וב X (טוויטר) במאלאית / אינדונזית בדמותו ובקולו על רקע תמונות צלומים המתאימים לרעיונותיו, עם תרגום כתוב באנגלית. הסרט נצפה במלאקה על ידי Kenny Ong ששאל חבר ישראלי דובר השפה, שנעשה מודע לעניין בערך באותו זמן: "האם חנניה נפתלי מבין מאלאית?" מסתבר שהשפה שגורה בפי חנניה נפתלי, והסרטון הוא הסברה מוצלחת, והופץ הסרטון גם על ידי השומע הישראלי. סרטון נוסף של חנניה נפתלי פונה אל תושבי מלזיה באנגלית.
 מתכנת מחשבים בשם גלעד צוקרמן, יצר כרזות משולשות מסוגננות המכילות האשטאגים אנטי חמאסיים.
 ידוענים, משפיענים, ועיתונאים רבים ממדינות שונות ששיתפו תוכני הסברה ברשתות החברתיות.

יהודים דוברי ערבית משתתפים במאבק ההסברה באופן רשמי ובלתי רשמי במאבק נגד התעמולה החמאסית בערבית, הגם שרובם כנראה אלמוניים. בין הדוברים הרשמיים, וידוע ביותר:
 אביחי אדרעי, דובר צה"ל בערבית, שסרטוניו מגיעים לקהל נרחב בפייסבוק וב X.
 צבי יחזקאלי, שמפרסם בווטסאפ.

בניסיון לפנות לקהל הצעיר בארצות הברית הושק ברשתות החברתיות קמפיין "Fact For Peace" במימון פילנתרופים אמריקאים. הקמפיין תומל במשפיעני רשת פרו ישראלים כגון זאק סייג' פוקס. בזמן צילומים לקמפיין הותקפה נועה כוכבא בניו יורק.

 תעמולת ציר ההתנגדות 

חמאס וגורמים נוספים משקיעיים מאמצים אינטנסיביים במטרה לבודד את ישראל מבחינה מדינית ולחזק את התמיכה בו. חמאס וגורמים נוספים מבליטים את הסבל של פלסטינים בעזה, מטילים את כל האחריות למצב על ישראל, ומציגים מצג בתקשורת הערבית והבין-לאומית בה חמאס הוא הקורבן או שהוא תנועת התנגדות לגיטמית.

תעמולה של חמאס כוללת הכחשת טבח שבעה באוקטובר – טענות כי חמאס לא תקף והרג אזרחים ישראלים במתקפת ה-7 באוקטובר. טענות כי צה"ל ירה ממסוק והרג את כל משתתפי מסיבת נובה. ניסיון לטשטש את נושא החטופים הישראלים והזרים על ידי הצגת כל המתקפה כ"מתקפת התנגדות". תלישת מודעות של חטופים ישראלים. טענות כי מחבלים של חמאס לא תקפו מינית ואנסו נשים ישראליות ועוד. טענות אלה קונות קהל קטן אך גדל במדינות מערביות כמו ארצות הברית, של קיצונים מימין ומשמאל. בקרב הציבור הפלסטיני ומולסמים במזרח התיכון כ-90 אחוז מהציבור לא מאמינים כי חמאס תקף אזרחים. חמאס ניסה להדהד פגיעה ישראלית לכאורה בבתי חולים ובבתי ספר, חמאס מעצים משבר הומניטרי גדול ברצועה.

מנהיגים בחמאס אמרו בריאיון לניו יורק טיימס כי מטרת המתקפה לא הייתה שיפור המצב ברצועה, אלא החזרת הסוגיה הפלסטינית לראש סדר היום העולמי, ושישראל תהיה ב"מצב קבוע של מלחמה" כדי שמדינות נוספות באזור יצטרפו למאבק נגדה. ב-1 בנובמבר 2023 אמר ראזי חמד, דובר ממשלת חמאס לשעבר, כי "אנו נחזור על התקפת 7 באוקטובר שוב ושוב עד שישראל תושמד".

פורסם מידע כוזב הטוען כי הפצצות חיל האוויר הישראלי הן אלו שגרמו לפיצוץ בבית החולים אל-אהלי בעזה, אך לאחר מכן הוכיח דובר צה"ל כי הפיצוץ היה תוצאה של רקטה כושלת ששיגר הג'יהאד האסלאמי לעבר ישראל.

ב-10 בדצמבר 2025 חשף פעיל פלסטיני תיעוד המראה את חמאס מחביאים טונות רבות של מזון לתינוקות במטרה להאשים את ישראל בהרעבת ילדים ולפגוע בה בזירה הבין-לאומית ובדעת הקהל.

חמאס משקיע גם בלוחמה פסיכולוגית.

לפי תחקירים של גופי מודיעין ומחקר, ולפי הערכות של פקידי ממשל ומומחים עצמאיים, רוסיה, איראן, ובמידה מסוימת גם סין מעורבות ב"מלחמות מידע" לטובת חמאס. גורמים נוספים המעורבים במאמץ כוללים את סוריה, לבנון ועיראק, וכן ארגוני טרור כמו אל-קעאדה והמדינה האיסלמית. מומחים מעריכים כי מדובר בקמפיין התעמולה הגדול ביותר שהתקיים עד כה (נכון לשנת 2023). לפי התחקירים המדינות השתמשו בכלי תקשורת הממלכתיים שלהם וברשתות החברתיות הגדולות כדי לתמוך בחמאס, להשמיץ את ישראל, וכן להציג באור שלילי גם את ארצות הברית, בעלת בריתה העיקרית של ישראל. הנושא העלה על סדר היום את תפקידה של רשת טיקטוק שנמצאת בשליטה סינית בקידום תעמולה אנטי-מערבית ושאלת המגבלות עליה ועל רשתות חברתיות בכלל, לפי חברת המודיעין הטכנולוגי Cyabra במאמץ התעמולה ברשתות החברתיות השתתפו מעל 40,000 בוטים והתכנים שלהם הגיעו למאות מיליוני אנשים ברחבי העולם.

 הפגנות בעולם 
ממוזער|הפגנת תמיכה בישראל וקריאה להחזרת החטופים, בכיכר הפרלמנט בלונדון, אנגליה
ממוזער|הפגנה נגד ישראל בקיימברידג', אנגליה
בעולם, נערכו הפגנות גדולות בנוגע למדינת ישראל. על פי נתונים של המכון למחקרי ביטחון לאומי, מאז פריצתה של המלחמה עד ל-9 בנובמבר, כחודש אחר כך, נערכו 3,891 הפגנות בנושא ב-92 מדינות שונות. הפגנות אלה מהוות שליש מסך כל ההפגנות בעולם. רוב ההפגנות הן הפגנות נגד ישראל, כאשר בששת הימים הראשונים למלחמה 69% מהמחאות היו נגד ישראל ו-31% בעדה, ולאחר מכן המחאות נגד ישראל עלו ל-95% מסך כל המחאות בנושא, והותירו את המחאות בעד ישראל על 5% בלבד.

 הפגנות תמיכה בישראל 
הפגנות תמיכה בישראל נערכות, על פי נתוני המכון למחקרי ביטחון לאומי מ-9 בנובמבר 2023, ב-47 מדינות ברחבי העולם.

בוושינגטון די. סי. השתתפו מאות אלפים במספר הפגנות תמיכה בישראל, הגדולה בהן היא עצרת התמיכה בישראל שאורגנה בידי הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה ונערכה ב-14 בנובמבר במטרה לחזק את העמידה האמריקנית לצד ישראל, לשחרור החטופים שנמצאים בידי חמאס ולהיאבק באנטישמיות שהתגברה מאז פרוץ המלחמה.

הפגנות ענק נערכו גם בהרבה מהערים הגדולות האחרות של ארצות הברית, בברלין, בירת גרמניה, בפריז, בירת צרפת, שם השתתפו באירוע תמיכה בישראל תחת מגדל אייפל כ-20 אלף איש.

סמלים בולטים של מדינות העולם, כמו שער טיטוס, הבית הלבן, מגדל אייפל, שער ברנדנבורג, בניין הפרלמנט הבריטי ודאונינג 10 הוארו בצבעי כחול ולבן, הצבעים הלאומיים של ישראל.

בקייפטאון, אחת מבירות דרום אפריקה, הותקפה הפגנת תמיכה בישראל על ידי מפגינים פרו-פלסטיניים, ונעצרה.

 הפגנות נגד ישראל 
הפגנת ענק בולטת נגד ישראל נערכה בבריטניה, ביום שביתת הנשק, שהוא יום הזיכרון של הממלכה המאוחדת. בהפגנה השתתפו כ-300 אלף איש, ונמתחה ביקורת קשה על עיתויה, בעיקר בימין הבריטי. משטרת המטרופולין, שאחראית על לונדון רבתי, הודיעה כי היא תעצור את מי שיתמוך בחמאס.

באחת ההפגנות, שנערכה בת'אוזנד אוקס שבקליפורניה, ארצות הברית, נהרג פול קסלר, מפגין פרו-ישראלי, על ידי מפגין אנטי-ישראלי.

בהפגנת תמיכה בקנדה שאורגנה על ידי ארגון סאמידון לציון שנה למתקפת הפתע ב-7 באוקטובר הושמעו קריאות "מוות לקנדה, מוות לארצות הברית, מוות לישראל", שהיו חלק מהסיבות להכרזה על סאמידון כארגון טרור.

 אנטישמיות בעולם 

בעקבות מתקפת הפתע של חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, החל גל של אנטישמיות ברחבי העולם. שר העלייה והקליטה אופיר סופר, הצהיר כי ישראל מתכוננת לגל גדול של עליית יהודים לישראל בשל האנטישמיות הגואה ברחבי העולם.

 המאבק נגד אנטישמיות והפגנות אלימות של פרו-פלסטינים בקמפוסים ובאוניברסיטאות 

 אירועים משמעותיים 
 נפילת הרקטה בבית החולים אל-אהלי 

בשעה 19:10 דיווחו מקורות ברצועת עזה על פיצוץ בבית חולים בעזה. מקורות פלסטינים רשמיים טענו כי בפיצוץ נהרגו קרוב ל-500 אנשים, וחמאס האשים את ישראל בתקיפה אווירית של בית החולים. טענות אלה דווחו באמצעי התקשורת הבין-לאומיים, כמו סוכנות הידיעות Associated Press, ואמצעי התקשורת CNN, BBC, MSNBC, הניו יורק טיימס ועוד. רק זמן רב מאוחר יותר הועלו סימני שאלה והכותרות השתנו, משהתברר שגרסת חמאס אינה עומדת במבחן הביקורת.

לאחר שעתיים מן האירוע הודיע דובר צה"ל שתחקיר של צה"ל העלה כי ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שיגר מטח רקטות שעבר בסביבת בית החולים, אשר אחת מהן נפלה והתפוצצה בבית החולים. תימוכין לקביעת תחקיר צה"ל הגיעו מתיעוד ברשת אל-ג'זירה בו נראית רקטה כושלת נוחתת סמוך לבית החולים בשעה 19:00, דקות ספורות לפני תחילת הטענות על הפצצת בית החולים. למחרת, ב-18 באוקטובר, פרסם צה"ל הוכחות ברורות שהאירוע הגיע כתוצאה משיגור כושל של רקטת הג'יהאד האסלאמי, ובהן תצלומי אוויר המראים כי אין מכתש באזור, כפי שהיה מתקבל בהפצצה אווירית, ואף פרסום חריג של שיחה שיורטה בין שני פעילי חמאס, המודים שמדובר בשיגור רקטה כושל שפגע בבית החולים. גם המודיעין האמריקאי הודיע שערך תחקיר מבצעי בלתי-תלוי ושיש לו ראיות שהפיצוץ בבית החולים נגרם מרקטה כושלת של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, וכך גם הכריז באופן רשמי נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בעת ביקורו בישראל. ב-21 באוקטובר פרסמה סוכנות הידיעות Associated Press בדיקה עצמאית שלה, על בסיס תצלומי וידאו ושיחות עם מומחים רבים, שממנה עולה שהפיצוץ נגרם ככל הנראה מרקטה כושלת. CNN, שהביאה גם היא בתחילה בלי ביקורת את דברי חמאס, העלתה בדיקה משלה שהגיעה למסקנה זהה.

הרשות הפלסטינית הודיעה על שלושה ימי אבל וחמאס קרא לפלסטינים ברחבי העולם לצאת לפעולה בעקבות האסון. מאות מפגינים בירדן הקיפו את שגרירות ישראל בעמאן וניסו לפרוץ אליה. בלבנון, מאות הקיפו את שגרירות ארצות הברית בצפון ביירות בהפגנה אלימה. בעיראק, מאות צעדו בבגדד בקריאות אנטי-ישראליות וניסו לחצות את הגשר לאזור הירוק, ונחסמו על ידי כוחות ביטחון. באיראן, מאות הפגינו מול שגרירויות צרפת ובריטניה בקריאות "מוות לצרפת, אנגליה, אמריקה והציונים". בתוניסיה, מאות צעדו במחאה נגד ישראל. בטורקיה פרצה מחאה אלימה שכוונה לעבר קונסוליית ישראל באיסטנבול. והפגנות והפרות סדר התרחשו ברחבי יהודה ושומרון במחאה על "הטבח בבית החולים". ביקורו המתוכנן של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ב-18 באוקטובר, שהיה אמור לכלול גם פגישות עם מלך ירדן ועם נשיא מצרים, קוצץ לאחר שמלך ירדן ונשיא מצרים ביטלו את הפגישה המתוכננת במחאה על האירוע.

 עדות יוכבד ליפשיץ 
ב-23 באוקטובר, היום השבעה עשר למלחמה, שוחררו משבי החמאס שתי חטופות מהטבח בניר עוז: יוכבד ליפשיץ, בת 85, וחטופה נוספת בת 80, כאשר בעליהן עדיין מוחזקים בשבי. לקראת שחרורן פרסם חמאס סרטון בו נראים מחבלי ארגון הטרור מגישים לחטופות ממתקים וקפה.

לאחר שחרורן, שחזרה ליפשיץ את חטיפתה לרצועת עזה, באומרה שכאשר הגיעו החטופים למנהרות הטרור, אמרו להם המחבלים כי "הם אנשים שמאמינים בקוראן ולא יעשו לנו רע".

עדותה של ליפשיץ והסרטון שפורסם על ידי החמאס עוררו הדים בעולם, והיו מי שטענו שפגעו במאמץ התעמולתי הישראלי; בחלק מעיתוני היום המחרת הוצג החמאס באור טוב יותר מבדרך כלל, לעיתים מלווה בתמונות שפורסמו על ידי דוברות חמאס.

בישראל, אירוע זה עורר הדים רבים, ואישים בולטים יצאו נגד מערך ההסברה הישראלי והעלו טענות בנוגע לכישלונות התעמולה הישראלית בקשר לעדותה. בעוד גורמים רבים הגדירו את האירוע כ"פיגוע הסברתי בלתי נתפס", לשכת ראש הממשלה פרסמה כי מי שהיה אחראי על הצהרת החטופה הוא בית החולים איכילוב, ומנגד טען בית החולים שאופי ותוכן המסרים לתקשורת נמצא תחת אחריות הגורמים הרשמיים של מדינת ישראל.

לעומת התפיסה שהריאיון פגע בתעמולה הישראלית, מספר כלי תקשורת פרסמו שהוא דווקא תרם לו.

 תוצאות 

 קישורים חיצוניים 
 שישה פרופסורים – ובהם שני חוקרים ממכון הרטמן, פרופסור נועם זוהר ופרופסור יצחק בנבג'י –בתגובה ל"מכתב הגלוי על המשבר ההומניטרי בעזה"


 הערות שוליים 

*