גשר פליישץ

גשר פליישץ (בקרואטית: Pelješki most; באנגלית: Pelješac Bridge) הוא גשר מעוגן כבלים במחוז דוברובניק-נרטבה שבקרואטיה. הגשר מספק קישור קבוע מהמובלעת למחצה של דרום מזרח קרואטיה לשאר המדינה תוך עקיפת רצועת החוף הקצרה של בוסניה והרצגובינה בנאום. הגשר משתרע על ערוץ פליישץ, ובכך עובר כולו דרך שטח קרואטיה ונמנע מכל מעבר גבול עם בוסניה והרצגובינה בנאום.

ב-30 ביוני 2018 החלה בניית הגשר והיא השולמה ב-28 ביולי 2021. הגשר נחנך ב-26 ביולי 2022. דרך הגישה ליישוב הקרואטי סטון נחנכה ב-2023, והיא מאפשרת לאוטובוסים ולמשאיות לעבור בין שני חלקי המדינה.

מאפיינים
ממוזער|גשר פליישץ - התקנה של הקטע האחרון, יולי 2021
ממוזער|סיפון וכבלים, יולי 2021
התכנון המקורי של הגשר משנת 2007 היה בעל טווח עיקרי של 568 מטר. עיצוב זה שונה, והגשר נבנה כגשר כבלים רב-טווח באורך כולל של 2,404 מטר. הוא מורכב מ-13 מפתחים, מתוכם שבעה כבלים; חמישה מתחמים מרכזיים של 285 מטר ושני מוטות חיצוניים של 203.5 מטר. שני עמודים סביב ערוץ הניווט בגודל 200 מטר על 55 מטר נמצאים בגובה 98 מטר מעל פני הים ו-222 מטר מעל קרקעית הים. הגשר תוכנן על ידי המהנדס הסלובני מריאן פיפנבאהר .

היסטוריה
ממוזער|מיקום הגשר
כיוון שהיבשה הקרואטית נחתכת על ידי רצועה קטנה של החוף סביב העיירה נאום שהיא חלק מבוסניה והרצגובינה, ויוצרת את המוצא היחיד של בוסניה והרצגובינה לים האדריאטי, הקשר הפיזי של החלק הדרומי ביותר של דלמטיה עם שאר קרואטיה מוגבל למים הטריטוריאליים של קרואטיה. ב-1996, בוסניה והרצגובינה וקרואטיה חתמו על הסכם נאום , המעניק לקרואטיה מעבר דרך נאום, אך ההסכם מעולם לא אושרר. כל התנועה העוברת במסדרון נאום צריכה לעבור בדיקות גבול של סחורות ואנשים. לכן, אנשים שנסעו ממובלעת דוברובניק לקרואטיה היבשתית נאלצו לעבור שתי ביקורות גבול בטווח של 9 ק"מ (5.6 מייל). עם הצטרפותה של קרואטיה לאזור שנגן  בשנת 2023 (דבר שהיא הייתה חייבת לעשות בהתאם לתנאי הצטרפותה לאיחוד האירופי), הבדיקות הפכו למחמירות וגוזלות זמן רב יותר, שכן קוד גבולות שנגן מחייב בדיקות לא רק בכניסה לאזור שנגן, אלא גם ביציאה ממנו. לפיכך, מי שנוסע מדוברובניק לקרואטיה היבשתית דרך נאום יעבור שלוש בדיקות גבולות ברורות: בדיקת יציאה קרואטית (שנגן), בדיקת כניסה בוסנית ובדיקת כניסה קרואטית (שנגן).

ממוזער|אתר בנייה, יוני 2020
ב-1997 הוצע לראשונה הרעיון לבנות את הגשר. המציע היה מושל החבל של קרואטיה שבו עובר הגשר. אותו המושל היה גם חבר במפלגה הסוציאל-דמוקרטית בקרואטיה. מפלגת העם הקרואטית התנגדה בהתחלה לרעיון בניית הגשר, אך ב-1998 נמלכה בדעתה. ב-2000 החלו התכנונים הראשונים לשם בנייתו של הגשר.

בנובמבר 2005 בוצע טקס הנחת אבן הפינה של הגשר, במעמדו של ראש ממשלת קרואטיה דאז, איבו סאנאדר. על אף שמחיר הבנייה של הגשר בפועל עלה בהרבה על המחיר החזוי, הממשלה לא נמלכה בה מדעתה והעבודות לשם בניית הגשר המשיכו ביתר שאת. בדצמבר 2006 השתנה תכנון הגשר בעקבות בקשה של ממשלת בוסניה.

ממוזער|תמונת סנטינל 2 של הגשר
ב-2007 הודיע שר התשתיות הבוסני כי העבודות לתכנון הגשר מתקדמות כסדרן וכי הממשלה מחפשת קבלן שיבנה אותו. ב-11 ביוני 2007 נודע כי אוצר המדינה של קרואטיה יסייע בבניית הגשר. ב-28 באוגוסט אותה שנה התפרסמו שמות החברות שיסייעו בבניית הגשר. אחת החברות שנבחרו במכרז תכננה להתחיל את עבודות הבנייה של הגשר בסתיו 2007. הגשר עתיד היה להיחנך תוך ארבע שנים. עלות הגשר המתוכננת נמדדה בכ-260 מיליון אירו. המימון לגשר אמור היה להגיע, בנוסף לאוצר המדינה הקרואטי, גם מהלוואות שהגיעו מאירופה. ביוני 2007 פורסם קול קורא לבניית הגשר.

ביולי 2009 הודיעה ממשלת קרואטיה כי כחלק מהמאמץ לצמצם את ההוצאות (בעקבות המשבר הכלכלי במדינה), בניית הגשר אמורה להתקדם באופן איטי יותר מהמתוכנן. בנובמבר אותה שנה אמר שר התחבורה הקרואטים כי בניית הגשר תסתיים ב-2015. תקציב קרואטיה לשנת 2010 ותוכנית סלילת הכבישים הצביעו על כך שעד סוף 2012 יושקעו בגשר רק 433.5 מיליון קונות, שהם פחות מרבע מסך כל התקציב.

לאחר הבחירות לפרלמנט בקרואטיה ב-2011, הממשלה החדשה בראשות המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ביטלה את חוזה הבנייה הקיים בשווי 1.94 מיליארד קונה (כ-259 מיליון אירו) בשל חוסר כספים במאי 2012. במקביל, בוצעו תוכניות להשתמש באתרי בניית הגשר כאתרי עגינה חדשים למעבורות. כמו כן, התקיים דיון בנוגע לאופן ההשוואה של העלות והמהירות של פתרון המעבורת לזו של הגשר שבוטל, כאשר שר הים, התחבורה והתשתיות  טען כי ההובלה תהיה זולה יותר ומהירה באופן סביר, וכן תושלם עד 1 ביולי 2013, אז הצטרפה קרואטיה לאיחוד האירופי וכאשר משטר הגבולות החדש יכול היה להפוך לבעיה.

בשנת 2012, האיחוד האירופי העניק לקרואטיה סכום של 200,000 אירו עבור בדיקת היתכנות מוקדמת של בניית גשר פליישץ. המחקר יבחן לא רק את הגשר המתוכנן, אלא גם את הפתרון של מסדרון כביש סגור על פני העורף של נאום. "המטרה האסטרטגית של הממשלה היא לחבר ביעילות את השטח של קרואטיה, שהיא גם מטרה של האיחוד האירופי, כי השטח הקרואטי אמור להפוך לטריטוריה של האיחוד. הפרויקט הזה לא צריך להיות פוליטי, אלא אנחנו צריכים לראות איזו פעולה היא המשתלמת ביותר", טענה שרת החוץ וסנה פוסיץ' . היא גם הדגישה כי אשרור הסכם טוג'מן-איזטבגוביץ' משנת 1996 (הסכם נאום ) אינו תנאי לקבלת כספים אירופיים לבניית הגשר, אך לא יזיק אם זה אכן יקרה.

מחקר ההיתכנות שהכינה קרואטיה כדי לנתח את האלטרנטיבות האפשריות הגיע למסקנה שבניית גשר תהיה האפשרות הטובה ביותר שכן היא קיבלה את הציון הגבוה ביותר בקריטריונים הרבים (בטיחות, השפעה על התנועה, השפעה סביבתית) וניתוח עלות-תועלת, בהשוואה לאפשרויות אחרות; מסדרון כביש מהיר, חיבור למעבורת או בניית מנהרות. הפרויקט הוכן בהתייעצות עם שלטונות בוסניה והרצגובינה. ההכרח לשמר את המורשת הטבעית של קרואטיה היה קריטריון חיוני שנלקח בחשבון בכל שלבי הכנת הפרויקט.

הנציבות האירופית גם העריכה את הפרויקט לפני אימוץ מומחים עצמאיים במסגרת הסיוע המשותף לתמיכה בפרויקטים באזורי אירופה לגבי כדאיותו וכדאיותו הכלכלית.

מחקר צרפתי הציע בדצמבר 2013 שהגשר הוא הפתרון האפשרי ביותר, ושר התחבורה הקרואטית סינישה חאידש דונצ'יץ' הצהיר כי בניית הגשר תתחיל בשנת 2015. ביולי 2015, ממשלת קרואטיה אמרה כי הבנייה צפויה להתחיל באביב 2016.

עד 2016, ממשלת קרואטיה אמרה שהבנייה תתבצע עם או בלי כספי האיחוד האירופי. מועדי הבנייה עוכבו עוד בעקבות תלונה רשמית על מסמכי המכרז.

ממוזער|מפת הגשר ודרכי הגישה
הנציבות האירופית הודיעה ב-7 ביוני 2017 כי 357 מיליון אירו מכספי מדיניות הלכידות יועמדו לרשות הגשר והתשתית התומכת (מנהרות, עוקפים, ויאדוקטים ודרכי גישה), כשההשלמה מתוכננת לשנת 2022. התרומה של האיחוד האירופי תסתכם ב-85% מסך עלויות הבנייה, במטרה להועיל לתיירות, מסחר ולכידות טריטוריאלית.

למרות מחאות מצד גורמים פוליטיים בוסנים, השרה הקרואטית לפיתוח אזורי, גבריאלה ז'לאק, כמו גם ראש ממשלת קרואטיה, אנדריי פלנקוביץ', אישרו כי בניית הגשר תימשך.

ב-15 בספטמבר 2017 הוכרז כי החברה "China Road and Bridge Corporation (CRBC)" , חברת הבנייה האוסטרית "Strabag" , חברת הבנייה האיטלקית "Astaldi"  והחברה הטורקית "Içtas" הגישו בקשה למכרז לבניית גשרים. האוסטרים הציעו עלות של 2.6 מיליארד קונה (351 מיליון אירו) לצורך בניית הגשר, ההצעה האיטלקית-טורקית הייתה 2.6 מיליארד קונה (341 מיליון אירו), בעוד שההצעה הסינית הייתה 2.1 מיליארד קונה (278 מיליון אירו). ב-15 בינואר 2018, חברת "Hrvatske ceste"  קיבלה החלטה רשמית לפיה CRBC זכתה במכרז. בנוסף לכך שהציעה לשלם את המחיר הנמוך ביותר בעד הבנייה, CRBC הציעה גם להשלים את הפרויקט שישה חודשים מוקדם יותר מתאריך היעד המקורי שנקבע לסיום בנייתו. הבנייה החלה באמצע 2019, ובנייתם של עמודי הגשר החלה באוקטובר אותה שנה.

 היבטים שנויים במחלוקת 
 שמירה על איכות סביבה 
הרעיון של גשר גדול המחבר את פליישץ לקרואטיה היבשתית עורר דאגה בקרב פעילי איכות הסביבה בקרואטיה, שהתנגדו לו בגלל פגיעה אפשרית בחיי הים במפרץ מאלי סטון , כמו גם לחקלאות הימית. סיכונים וחששות אלה טופלו במפורש על ידי הבנאים במחקרים ראשוניים.

באוקטובר 2015, המשרד הקרואטי לאיכות הסביבה והגנת הטבע  הוציא החלטה המאשרת כי בוצעה התייעצות חוצת גבולות בנוגע להשפעת הפרויקט על הסביבה של בוסניה והרצגובינה על פי האמנה בדבר הערכת השפעה על הסביבה בהקשר חוצה גבולות . בוסניה והרצגובינה לא הגישה את תצפיותיה או ביקשה הארכה של לוח הזמנים של ההתייעצות.

 ניתוח עלות-תועלת 
הרעיון ספג התנגדות גם מסיבות כלכליות שונות: האם באמת נחוץ גשר כזה או שאפשר לעשות הסדרים חלופיים עם בוסניה והרצגובינה, האם יהיה יקר מדי לבנות אותו לפי תקנים סביבתיים, והאם עדיף לבנות מנהרה תת-ימית במקום.

הרעיון לבנות במקום צינור שקוע כעיצוב חסכוני יותר שלא הפריע לגישה לנאום זכה ללעג ומעולם לא התקבל על ידי השלטונות הקרואטים.

לפי תוכנית החדשות Dnevnik Nove TV, אפשרות נוספת הייתה מסדרון כביש מהיר דרך בוסניה והרצגובינה עם חומות גבוהות ומעקב קפדני.

בתהליך הצטרפותה של קרואטיה לאיחוד האירופי טענה ממשלת קרואטיה כי גשר יהווה "תנאי מוקדם" לכניסת קרואטיה לאזור שנגן. הנציבות האירופית בכל זאת הצהירה ב-2010 שזו הייתה רק אחת מכמה אפשרויות לטפל בנושא.

 תנועה 
זרימת התנועה על הגשר מציגה תנודות עונתיות משמעותיות, כאשר חודשי הקיץ מגיעים למספרים הגבוהים ביותר של מעברים.

במהלך אוגוסט 2022, כ-455,000 כלי רכב חצו את הגשר. שני מיליון מעברים הושגו ב-30 ביוני 2023, ושלושה מיליון ב-12 בספטמבר 2023.

 קישורים חיצוניים 




הערות שוליים

קטגוריה:קרואטיה: מבנים