DarkMatter Group

DarkMatter Group (מילולית: "קבוצת חומר אפל") היא חברת אבטחת מידע שנוסדה באיחוד האמירויות הערביות בשנת 2014 או 2015. החברה תיארה את עצמה כחברה להגנת סייבר בלבד, אולם ב-2016 היא שימשה קבלן של "פרויקט רייבן" (באנגלית: Project Raven), כדי לסייע לאיחוד האמירויות לפקח על ממשלות אחרות, על ארגונים חמושים ועל פעילי זכויות אדם. החברה העסיקה עובדים שהיו בעברם אנשי שירותי המודיעין האמריקאיים ובוגרי יחידות הטכנולוגיה של צה"ל.

תולדות החברה
DarkMatter נוסדה בשנת 2014, או 2015, על ידי איש העסקים האמירתי פייסל אל-בנאי, מייסד חברת הסלולר Axiom Telecom ובנו של גנרל במשטרת דובאי. בשנת 2014 חברת Zeline 1, חברה בת בבעלות מלאה של DarkMatter, החלה לפעול בפינלנד.

בשנת 2015 התקיים אירוע השקה פומבי של החברה בכינוס הפסגה השנתי של ערי עתיד ערביות. באותו מועד פרסמה החברה את יכולותיה בתחום אבטחת רשת וגילוי האזנות ומעקב באמצעות וירוס מחשב. החברה פרסמה כי היא מפתחת טלפון סלולרי "בטוח". בפרסומיה הציגה החברה את עצמה כגוף העוסק ב"הגנה דיגיטלית ושירות מודיעין לאיחוד האמירויות".

בשנת 2016 החליפה DarkMatter את חברת CyberPoint כחברה קבלנית ב"פרויקט רייבן". בשנת 2016, החברה קידמה פיתוח טלפון סלולרי חכם בפינלנד והעסיקה מספר מהנדסים פינים.

בתחילת 2018, המחזור השנתי של DarkMatter היה בגובה מאות מיליוני דולרים. שמונים אחוז מעבודת החברה הייתה עבור ממשלת איחוד האמירויות וארגונים קשורים לממשלתה, כולל NESA. היא פיתחה דגם סמארטפון בשם Katim, (מילולית בערבית: "שקט").החברה נבחרה כספק רשמי לתערוכה העולמית אקספו 2020, אולם מאוחר יותר הוחלפה בחברה אחרת.

בשנת 2021 הועברה פעילות הסייבר של DarkMatter לחברת Digital14, ששיווקה את מערכת התקשורת המאובטחת 'Katim'.

 שיטות גיוס עובדים 
בנוסף לגיוס במסלולי גיוס מקובלים כמו הפניות אישיות ודוכנים בתערוכות מקצועיות, לאחר ההתקשרות לממשלת איחוד האמירויות DarkMatter עסקה בצייד ראשים מהסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית ומגיוס עובדים מחברות מתחרות. כך נהגה החברה עם חלק מעובדי CyberPoint.

על פי הדיווחים, החברה שכרה בוגרי יחידה 8200 של צבא ההגנה לישראל ושילמה להם שכר של עד מיליון דולר בשנה, לעבודה בסניפי החברה בקפריסין ובסינגפור.

סימון מרגיטלי, חוקר אבטחה איטלקי, תיאר בבלוג את שיטות הגיוס של DarkMatter בניסיון להזהיר אחרים. לטענתו, פניות ושאלות באשר לנוהלי החברה בגיוס עובדים הניבו תגובה כי "דברים הוצאו מפרופורציות" והמידע על אופי המשרה היה מעורפל ביותר למרות שאלות שהופנו לחברה.

 טענות בדבר פעולות ריגול בשירות ממשלת איחוד האמירויות 
בתגובה לפעולות ריגול סייבר שנערכו על ידי ממשלת איראן אחר מתנגדי המשטר באיחוד האמירויות, במהלך 2010 ו-2011, סייעה ארצות הברית לאיחוד האמירויות הערביות בסוף 2011 בהקמת "הרשות הלאומית לאבטחת אלקטרונית" (NESA), שהיא המקבילה של איחוד האמירויות לסוכנות לביטחון לאומי (NSA) בארצות הברית.

 פרויקט רייבן 

פרויקט רייבן (Raven Project) היה יוזמה סודית שנועדה לסייע לאיחוד האמירויות לפקח על ממשלות אחרות, ארגונים חמושים ופעילי זכויות אדם. צוות הפרויקט כלל סוכני מודיעין אמריקאים לשעבר, שיישמו את הכשרתם לפריצת טלפונים ומחשבים השייכים ליעדי המעקב של פרויקט רייבן. מטה המבצע ישב באחוזה, שכונתה "הווילה", בפרבר של אבו דאבי בעיר ח'ליפה.

משנת 2014 עד 2016, חברת CyberPoint היא שסיפקה עובדי קבלן שהוכשרו בארצות הברית לפרויקט רייבן. בשנת 2016 הופיעו דיווחים כי CyberPoint התקשרה עם חברת תוכנות הריגול האיטלקית Hacking Team. צעד זה פגע במוניטין של CyberPoint כחברת אבטחת סייבר הגנתית. לפי הדיווחים, איחוד האמירויות החליטה שלא להסתמך עוד על קבלן אמריקאי והחליפה את CyberPoint בחברת DarkMatter לביצוע הפרויקט. DarkMatter שכנעה כמה צוותי עובדים של CyberPoint לעבור לעבוד בשירותיה. לאחר מכן, על פי הדיווחים, פרויקט רייבן הרחיב את מטרות המעקב שלו כך שכלל גם נעקבים אמריקאים.

ב-1 בפברואר 2019, אתר האינטרנט Ars Technica פרסם דברים מפי עובד לשעבר של DarkMatter, דניאל וולפורד שסיפר כי החברה לא עסקה בריגול אחר אמריקאים אלא בייעוץ וסיוע לאיחוד האמירויות כדי ליצור תוכנית אבטחת סייבר לאומי, בדומה לזו שמקיים ה-NSA בארצות הברית. החברה יצרה "רשימת יעדים" למעקב במטרה להכשיר את אנשי איחוד האמירויות בביצוע המעקב ובהבחנה בין מי שמהווה איום על הביטחון הלאומי, לבין מי שאיננו איום כזה.

ב-9 בדצמבר 2021, הגישה פעילת זכויות האדם הסעודית, לוג'יין אל-הד'לול, תביעה בבית משפט מחוזי באורגון נגד שלושה קציני מודיעין צבאי אמריקאים לשעבר, שביצעו פעולות מעקב בשם איחוד האמירויות. לפי התביעה, השלושה עבדו עבור DarkMatter וסייעו לגורמי האבטחה של האמירויות לחלץ נתונים מהאייפון שלה. הפריצה לטלפון שלה הביאה למעצרה של אל-הד'לול באיחוד האמירויות והסגרתה לערב הסעודית, שם נעצרה, נכלאה ועונתה.

ב-22 בדצמבר 2021 נקבע כי אפליקציית הודעות פופולרית בשם ToTok היא כלי ריגול סודי, שפותח על ידי איחוד האמירויות הערביות. מעט מאוד פורסם על הכלי ויכולותיו.

בדצמבר 2021, כמה מחברי בית המחוקקים בארצות הברית דחקו במשרדי האוצר והחוץ להטיל סנקציות על DarkMatter, על קבוצת אן. אס. או. טכנולוגיות, על Nexa Technologies ועל Trovicor. המכתב חתום על ידי יו"ר ועדת הכספים של הסנאט, רון ויידן, יו"ר ועדת המודיעין של בית הנבחרים, אדם שיף, ו-16 מחוקקים נוספים, הם ביקשו להטיל סנקציות מכוח חוק מגניטסקי, שכן החברות הואשמו בכך שהן מאפשרות הפרת זכויות אדם. במכתב נדרשו אף סנקציות על מנהלים בכירים ב-DarkMatter, יחד עם שלוש החברות האחרות.

ב-26 באוגוסט 2022, נאסרו כל פעילויות ייצוא נשק, במסגרת עסקה של מחלקת המדינה, על שלושת קציני המודיעין האמריקני לשעבר שסייעו לאיחוד האמירויות לרגל אחר פעילי זכויות אדם, עיתונאים וממשלות. על הפעילים, מארק באייר, ריאן אדמס ודניאל ג'ריק, נאסר במשך שלוש שנים להשתתף במישרין או בעקיפין בכל פעילות הכפופה לחקיקה האמריקאית העוסקת בייצוא נשק וידע צבאי.

דליפת תוצרי עבודת פרויקט רייבן
מסמכים מתוך פעילות גורמי ממשל בקטר, ככל הנראה מתוצרי העבודה של פרויקט רייבן באמירויות, הודלפו לאמצעי התקשורת לראשונה בשנת 2021. את המסמכים פרסם לראשונה העיתונאי ברנר ניקולא באתר Blast. לאחר הפרסום הראשון, דבר קיום המסמכים פורסם גם בעיתונים הצרפתים המובילים: ליברסיון, לה מונד ואחרים. מסמכים הועברו לתקשורת אף על ידי מארק אייכינגר, סופר, חוקר ואיש המודיעין הצרפתי לשעבר.

על פי מכון ממר"י (המכון לחקר תקשורת המזרח התיכון), המסמכים שהודלפו חושפים את המעורבות הפוליטית רחבת ההיקף של קטר בעולם הערבי והמוסלמי, במגמה למוטט משטרים חילוניים כמו בלוב ובמאלי ולחזק ארגוני טרור ותנועות אסלאמיסטיות."The 'RAVEN project' מקור המכתבים המודלפים של השלטון הקטרי". MEMRI. 22 בדצמבר 2023. המסמכים חושפים גם את מעורבותה של קטר במדינות שונות כגון צרפת, דרום אפריקה לבנון וישראל, באמצעות מענקים כספיים לגורמי שלטון, פעילים פוליטיים, פעילי זכויות אדם ופעילי ספורט.

המסמכים שהודלפו עוסקים בתשלומי כספים, רבים מהם במזומן, לאישים שונים. על פי העולה מן המסמכים, בין האישים שלהם ניתנו מענקים כספיים מאמיר קטר:
 ברנאר-אנרי לוי אשר לו ניתן מענק של 40 מיליון ריאל קטרי (כ-4 מיליון אירו). אנרי לוי תבע את אתר Blast על הפרסום וטען, בין היתר, כי כל מסמך שטוען כי הוא קיבל כסף מקטר הוא בהכרח זיוף והפרסום פוגע בשמו הטוב. השופטים דחו את תביעתו בטענה שקבלת כסף ממדינה זרה אינו הוצאת דיבה בין אם הפרסום נכון או לא.
 ניקולא סרקוזי - לו ניתן מענק של 15 מיליון דולר בהקשר לתמיכתו במועמדות קטר לאירוח גביע העולם בכדורגל 2022
 קרלה ברוני
 מישל פלאטיני ובנו בהקשר למועמדות קטר לאירוח גביע העולם בכדורגל בשנת 2022.
 ארגון Human Rights Watch

 מסמכי רייבן הנוגעים לפוליטיקאים ישראלים 
חמישה מתוך מסמכי פרויקט רייבן המודלפים שפורסמו באתר Blast עוסקים בפוליטיקאים ישראלים. על פי מכון ממר"י, כולם תכתובות המסווגות כסודיות בין ראשי המשטר הקטרי. המסמכים כוללים:
 שלושה מכתבים מ-2012 העוסקים במענק לכאורה של 15 מיליון דולר לראש הממשלה בנימין נתניהו ו-5 מיליון דולר לאביגדור ליברמן, עבור גוש הליכוד-ביתנו למערכת הבחירות.
 שני מכתבים מ-2018 העוסקים במענק לכאורה של 50 מיליון דולר לנתניהו למערכת הבחירות.

בדוח של מכון ממר"י הודגש כי לא נמצאה הוכחה שישראל, או מישהו מטעמה, קיבל את הכסף מקטר. כמו כן נכתב כי מארק איכינגר, העיתונאי החוקר שפרסם את המסמכים, העביר בפברואר 2021 את המסמכים הקשורים לישראל יחד עם תמונת הדרכון שלו, לשגרירת ישראל בשווייץ דאז, איפת רשף.

 מסמכים מאומתים 
חלק מהמסמכים גובו בראיות ממקורות חיצוניים.
 לאמיר קטר מסורת של הענקת סכומי עתק במזומן למנהיגים ואנשי ציבור בולטים. כך במקרה של הנסיך צ'ארלס, אשר קיבל תרומה בסך של 3 מיליון אירו, במהלך פגישות עם ראש ממשלת קטר לשעבר. יומיים אחרי הפרסום של הדלפה לגביו הוא אישר שקיבל את סכום העתק במזומן, במזוודות ובתיקים מקטר וכי העביר את הכסף לארגון צדקה.
 סגנית הפרלמנט האירופי אווה קאילי נעצרה בדצמבר 2022 והושעתה לאחר שנאשמה בקבלת כסף מהקטרים. הדבר הוביל לפרשת השחיתות הקטרית בפרלמנט האירופי שבה עומדים לדין ארבעה אנשים בעבירות של שחיתות, הלבנת הון ופשע מאורגן.

 תוכנת ריגול קארמה 
בשנת 2016, פרויקט רייבן רכש כלי תוכנה בשם קארמה (Karma). כלי זה היה מסוגל לפרוץ מרחוק לכל מכשיר אייפון של חברת אפל, בכל מקום בעולם, מבלי שנדרשת פעולה כלשהי מצד המחזיק בטלפון, כל עוד בידי מפעיל התכנה את שם משתמש בטלפון, כגון Apple ID, כתובת דואר אלקטרוני המשויכת לטלפון, או מספר טלפון. פריצה זו לטלפון התאפשרה ככל הנראה על ידי ניצול חולשת מתקפת אפס ימים באפליקציית iMessage של המכשיר. עובדי פרויקט רייבן הצליחו להשיג סיסמאות, מיילים, הודעות טקסט, תמונות ונתוני מיקום ממכשירי האייפון שנפרצו.

על פי הדיווחים, בין אלה שהטלפונים הניידים שברשותם נפגעו באמצעות תכנת קארמה:
 אמיר קטר, השייח תמים בן חמד אאל ת'אני (כונה "הבכיין" בפרויקט), חמד בן ח'ליפה אל-ת'אני (כונה "האב הזועם" בפרויקט) וכן אחיו ומקורבים נוספים.
 נדיה מנסור, אשתו של פעיל זכויות האדם, אחמד מנסור, הכלוא באיחוד האמירויות. (נדיה כונתה "אנפית סגולה" על ידי פרויקט רייבן; אחמד כונה "אנפה")
 העיתונאי הבריטי רורי דונאהי, מנהל לשעבר של מרכז לזכויות אדם באמירויות ומנהל אתר אינטרנט (דונהי כונה "ג'ירו" על ידי פרויקט רייבן)
 ראש ממשלת לבנון סעד אל-חרירי (איחוד האמירויות ראתה בו תומך חזבאללה)
 לפרויקט היו מאות מטרות נוספות באירופה ובמזרח התיכון, כולל ממשלות קטר, תימן, כווית, עומאן, סרביה, לבנון, איראן וטורקיה.

בסביבות אמצע 2017, חברת אפל תיקנה כמה מפירצות האבטחה שנוצלו על ידי קארמה, ויעילות הכלי פחתה.

 מחלוקת רשות האישורים 
בשנת 2016, שני חושפי שחיתויות בחברת DarkMatter ומספר חוקרי אבטחה הביעו דאגה שחברת DarkMatter מתכוונת להפוך לרשות אישורים (CA). הרשאה כזו תיתן לחברה את היכולת ליצור תעודות אישור מזויפות, מה שיאפשר יצירת אתרי אינטרנט מזויפים, או עדכוני תוכנה המתחזים באופן משכנע לעדכונים לגיטימיים. יכולות כאלה, אם נעשה בהן שימוש לרעה, יכולות לאפשר לבעל CA לפרוס בקלות רבה יותר Rootkit למכשירי המטרה, ולפענח תקשורת HTTPS של משתמשי פיירפוקס באמצעות התקפת אדם בתווך .

ב-28 בדצמבר 2017, DarkMatter ביקשה מ-Mozilla לכלול אותו כ-CA מהימן בדפדפן האינטרנט Firefox. במשך יותר משנה סוקרים של Mozilla העלו חששות לגבי דרכי העבודה הטכניות של DarkMatter, והטילו ספק במעמדה של DarkMatter כעומדת בדרישות הבסיס להכללתה כ-CA.

ב-30 בינואר 2019, רויטרס פרסמה סדרת תחקירים המתארים את פרויקט רייבן של DarkMatter. סוקרי Mozilla ציינו את ממצאי החקירה בדאגות שהעלו. לאחר מכן, קרן החזית האלקטרונית (EFF) ואחרים ביקשו ממוזילה לדחות את בקשת DarkMatter ל-CA. מבקרים אלה הצביעו על כך שהחקירה הראתה ש-DarkMatter אינה אמינה ולכן עלולה לעשות שימוש לרעה ביכולותיה. ביולי 2019 אסרה Mozilla על ממשלת איחוד האמירויות לפעול כאחת משומרי הסף של החברה, לאחר דיווחים על תוכנית הסייבר באיחוד האמירויות אשר בוצעה על ידי עובדי DarkMatter.

באוגוסט 2019, גוגל חסמה אתרים שאושרו על ידי חברת DarkMatter, בעקבות תחקיר רויטרס. גוגל הודיעה שכל האתרים שאושרו על ידי DarkMatter יסומנו כלא בטוחים על ידי דפדפני כרום ואנדרואיד שלה.

 חקירה וכתבי אישום של ה-FBI 
החל משנת 2020, DarkMatter הייתה נתונה לחקירה של ה-FBI על פשעים הכוללים אספקת שירותי ריגול דיגיטלי, מעורבות ברצח ג'מאל ח'אשוקג'י וכליאת מתנגדי משטר זרים.

ב-14 בספטמבר 2021, הוגשו כתבי אישום נגד שלושת קציני המודיעין לשעבר - מארק באייר, ריאן אדמס ודניאל גריק - בגין הפרות של חוקי ארצות הברית הכרוכים בהונאת מחשבים וייצוא לא תקין של טכנולוגיה. השלושה חתמו על הסדר טיעון במסגרתו ישלמו קנס שנפרש על פני שלוש שנים בסך 750,000, 600,000 ו-335,000 דולר, בהתאמה, בסך כולל של 1.68 מיליון דולר. עוד התחייבו לשתף פעולה בחקירות של ה-FBI ומשרד המשפטים. הם התחייבו גם לנתק קשרים עם כל סוכנויות הביון ורשויות אכיפת החוק של איחוד האמירויות הערביות וכן להימנע מכל העסקה עתידית הקשורה בניצול רשתות מחשבים. לשלושה נשלל הסיווג הביטחוני שקיבלו בארצות הברית לכל חייהם והם מנועים מקבלת סיווג ביטחוני עתידי.

השלושה היו עובדי CyberPoint שבסיסה בארצות הברית ולאחר מכן עברו לעבוד עבור DarkMatter באיחוד האמירויות. החברה התחרתה מול הסניף הישראלי של NSO. בעבודתם עבור DarkMatter השלושה התמקדו בפריצה למחשבים של קטר, כדי להשיג ולקרוא את דואר אלקטרוני, זאת על בסיס ההנחה שקטר תומכת באחים המוסלמים .

 ראו גם 
 קבוצת NSO
 יגאל כרמון

 קישורים חיצוניים 


 יגאל כרמון, The "RAVEN project" - מקור המכתבים המודלפים של השלטון הקטרי. ממרי, 23 בדצמבר 2023.
 Project Raven באתר רויטרס

 הערות שוליים 

קטגוריה:פשעי מחשב
קטגוריה:לוחמה קיברנטית
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות
קטגוריה:קטר
קטגוריה:פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר
קטגוריה:יחסי ישראל–קטר