ארצות הברית במלחמת חרבות ברזל

ארצות הברית נוטלת חלק במלחמת חרבות ברזל לצד ישראל על ידי סיוע כספי ודיפלומטי ותקיפות צבאיות, ומשמשת כמתווכת לשחרור חטופים ולסיום המלחמה. ארצות הברית הציבה נושאות מטוסים ומשחתות לשם הרתעת איראן וחזבאללה מהפיכת המלחמה למערכה רב זירתית, יירוט טילים שנורו לעבר ישראל על ידי החות'ים מתימן, ושמירה על מרחב הים האדום באזור באב אל מנדב מניסיונות של החות'ים לפגוע בספינות סוחר הנוסעות לנמלי ישראל.

על פי מחקר של מכון ווטסון האמריקאי, ממשלת ארצות הברית הוציאה לפחות 22.76 מיליארד דולר על סיוע צבאי לישראל מ־7 באוקטובר 2023 עד 30 בספטמבר 2024. לפי המחקר, ארצות הברית מממנת כ־70% מהמאמץ המלחמתי של ישראל.

ממוזער|הבית הלבן מואר בצבעי דגל ישראל לאות סולידריות לאחר טבח שבעה באוקטובר|250x250 פיקסלים

 נאומים מדיניים 
250x250px|ממוזער|הצהרת הנשיא ביידן ביום 7 באוקטובר
בערבו של יום שלישי (שעון ישראל), 10 באוקטובר 2023, 4 ימים מאז פרוץ המלחמה, נשא נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן נאום בבית הלבן בו הביע זעזוע מהטבח שביצעו מחבלי חמאס. הוא הדגיש שהם היו "צמאי דם" והשווה אותם לדאעש. הנשיא אף ציין כי המחבלים לקחו בשבי ניצול שואה, ורצחו תינוקות, וכמו כן "נשים נאנסו, הותקפו והוצעדו לראווה". הנשיא הצהיר שארצות הברית תעמוד לצד ישראל בהזרמת תחמושת, אמצעי לחימה וכדומה, ובהבאת נושאת המטוסים ג'רלד פורד לחופי ישראל והזהיר "כל מדינה, כל ארגון, כל מישהו שחושב לנצל את המצב לרעה, יש לי מילה אחת לומר: ".

 מחאות 
ממוזער|שלט המביע תמיכה אמריקאית בישראל בצעדה לוושינגטון במהלך המלחמה, 14 בנובמבר 2023|250x250 פיקסליםעל פי קבוצת מומחים אמריקאים שעוקבים אחר הפגנות פוליטיות בארצות הברית, נכון ל-5 בדצמבר, יותר ממיליון אמריקאים השתתפו בהפגנות על המלחמה.

 הפגנות פרו-ישראליות 
בעשרת הימים הראשונים של המלחמה, היו הפגנות תמיכה רבות יחסית בישראל בארצות הברית והן היו הנפוצות ביותר. Three were arrested for assault.

 הפגנות פרו-פלסטיניות 
ממוזער|מחאה פרו-פלסטינית בקולומבוס שבאוהיו
לאחר כמה ימי לחימה, החלו הפגנות פרו-פלסטיניות נגד המלחמה בדרישה להפסקת אש ונסיגת כוחות ישראליים מהשטחים הפלסטיניים. לתפוס אחיזה ולהתגבר על הפגנות התמיכה בישראל מפגינים פרו-פלסטינים מבקרים את ארצות הברית על תמיכתה בישראל, מוחים על התמרון הקרקעי ברצועת עזה, כשחלקם טוענים שישראל מבצעת רצח עם ברצועת עזה. כמה קבוצות שמאל יהודיות וכמה מעובדי ממשלת ארצות הברית הצטרפו גם הם להפגנות הפרו-פלסטיניות.

ב-21 באוקטובר 2023 פרצו הפגנות פרו-פלסטיניות בניו יורק, שגרמו לשיבושי תנועה ב-Bay Ridge למשך מספר שעות ולפחות 19 אנשים נעצרו.

החל מאפריל 2024, שני אנשים הציתו את עצמם במחאה על המלחמה בעזה. ב-1 בדצמבר 2023, אישה לא מזוהה שענדה דגל פלסטין הציתה את עצמה באטלנטה, איש חיל האוויר האמריקני בן 25 אהרון בושנל הצית את עצמו בוושינגטון הבירה.

 המחאות באוניברסיטאות 

ב-18 באפריל 2024, פרצו הפגנות פרו-פלסטיניות באוניברסיטת קולומביה, ומשטרת ניו יורק עצרה 108 מפגינים. בתו של נציג ארצות הברית הדמוקרטי אילהאן עומר נעצרה גם היא במהלך ההפגנות. עם זאת, מחאות פרו-פלסטיניות באוניברסיטת קולומביה לא פסקו מאז. במקביל, ההפגנות התפשטו לקמפוסים נוספים בארצות הברית כמו אוניברסיטת ייל ואוניברסיטת ניו יורק, והמשטרה עצרה יותר מ-500 איש. הקורסים של אוניברסיטת קולומביה הועברו לתערובת של שיעורים מקוונים ולא מקוונים, וקמפוס קולומביה סגור למבקרים. אוניברסיטת דרום קליפורניה ביטלה את טקס הסיום המתוכנן ל-10 במאי.

באוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס פרצו עימותים בין אנשים פרו-ישראלים ופרו-פלסטינים. ב-30 באפריל, משטרת ניו יורק נכנסה לקמפוס אוניברסיטת קולומביה ועצרה ופיזרה מפגינים פרו-פלסטינים שכבשו בנייני קמפוס וחנו בקמפוס.

נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן וראש עיריית ניו יורק אריק אדמס ראו שהמחאות בקמפוס הן אנטישמיות וגינו אותן. דובר המועצה לביטחון לאומי של הבית הלבן, ג'ון קירבי, אמר כי הוא מכבד את הזכות למחאה שלווה אך גינה את הרטוריקה האנטישמית, מייק ג'ונסון, יושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית, הגיע לאוניברסיטת קולומביה וביקש מהסטודנטים לסיים את ההפגנות נגד המלחמה ואיים לשלוח את המשמר הלאומי כדי לדכא את ההפגנות. ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו האשים את מחאת הסטודנטים כ"גל אנטישמי", עם זאת, חלק מהסטודנטים המפגינים היו יהודים, וקבוצת המחאה סירבה לראות בהם מחאה אנטישמית.

 סיוע חומרי 

עד ל־6 בדצמבר נחתו בישראל 200 מטוסי תובלה עם מטען של אמצעי לחימה במשקל של כ־10,000 טונות, בהם ג'יפים ממוגנים, ציוד מיגון אישי, תחמושת, ציוד רפואי ועוד.

ב-7 במרץ 2024 הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על הקמה עתידית של מזח צף לחופי העיר עזה, במטרה לספק סיוע הומניטרי לתושבי רצועת עזה בעקבות המשבר ההומניטרי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. התכנון האמריקאי הוא לספק לרצועת עזה דרך המזח כ-2 מיליון מנות מזון יומיות, לכ-2.3 מיליון תושבי הרצועה.

ב-20 באפריל 2024 העביר בית הנבחרים האמריקאי שורה של הצעות חוק שיעניקו סיוע צבאי של 95 מיליארד דולר למדינות, ביניהן ישראל. בינואר 2025 הקפיא הממשל האמריקאי את כל הסיוע הכספי למדינות אחרות, למעט ישראל ומצרים.

 סיוע צבאי 
ממוזער|אנתוני בלינקן עם יואב גלנט וקציני צה"ל, במעבר מעבר כרם שלום, מאי 2024.
באותו ערב בו נשא נשיא ארצות הברית ביידן את נאומו, ב-10 באוקטובר 2023, הגיעה נושאת המטוסים ג'רלד פורד, שהיא ספינת המלחמה הגדולה בעולם, למזרח הים התיכון, על מנת להרתיע את משמרות המהפכה באיראן ואת ארגון הטרור חזבאללה מלהצטרף ללחימה בישראל. על סיפונה של נושאת המטוסים הוצבו 4,539 חיילים אמריקאים, ויחד עימה הגיעו חמש ספינות מלחמה המלוות אותה. ב-15 באוקטובר פורסם כי ארצות הברית שולחת גם את נושאת המטוסים דווייט אייזנהאואר למזרח הים התיכון, סמוך לישראל. ב-31 בדצמבר 2023 פרסמה רשת ABC כי נושאת המטוסים פורד תעזוב את אזור מזרח הים התיכון ותשוב לבסיסה בווירג'יניה.

ממוזער|המשחתת האמריקאית נגד טילים קרני (DDG-64) הפועלת בים סוף|250x250 פיקסלים
ב-19 באוקטובר 2023 שיגרו החות'ים מתימן טילי שיוט וכטב"מים לעבר ישראל. ספינת המלחמה האמריקנית USS Carney שהונחתה לשהות בצפון הים האדום יירטה 4 טילי שיוט ו-15 כטב"מים. במהלך החודשים שלאחר מכן המשיכו החות'ים לשגר טילים וכטב"מים לעבר ישראל, שרבים מהם יורטו על ידי ספינות המלחמה האמריקאיות.

במתקפה האיראנית על ישראל שבוצעה על ידי איראן בלילה שבין 13 ל-14 באפריל 2024 יירטה ארצות הברית חלק מהמתקפה.

ב-14 בנובמבר 2023 הודיעו החות'ים כי הם מחפשים אוניות ישראליות בים האדום על מנת לתקוף אותן. הם הכריזו על הטלת מצור ימי על ישראל והחלו לתקוף אוניות סוחר בבאב אל-מנדב שהם טענו שהיו בבעלות ישראלית או מיועדות לעגון בישראל. בפועל, גם ספינות שלא קשורות לישראל הותקפו. החל מ-19 בנובמבר 2023 החלו החות'ים לתקוף אוניות סוחר אשר להן בעלות ישראלית (חלקית), ובהמשך תקפו גם ספינות ללא בעלות ישראלית שעשו דרכן לחופי ישראל. בתגובה ארצות הברית הקימה את הכוח הימי הרב לאומי ויצאה למבצע שומר השגשוג לשם הגנה על מרחב השיט באזור באב אל מנדב הסמוך לתימן, מקום מושבם של החות'ים. ב-10 בינואר 2024 סיכל הכוח, בהובלת ארצות הברית, מתקפה משולבת גדולה של החות'ים לעבר דרום הים האדום. במתקפה יורטו 18 כטב"מים, 2 טילי שיוט וטיל בליסטי חוף-ים שיצאו משטח בשליטת החות'ים. בהודעה שיצאה מטעם פיקוד מרכז של צבא ארצות הברית נאמר כי מדובר במתקפה הגדולה ביותר של החות'ים מאז תחילת העימותים, וה-26 בסך הכול.

ב-12 בינואר, בלילה שבין חמישי לשישי, פתחו צבאות ארצות הברית ובריטניה במהלך צבאי התקפי נגד החות'ים בתקיפה של עשרות מטרות בבירה צנעא, כולל שדה התעופה, וכן בחודיידה ובערים נוספות, בתגובה למתקפות החות'יות על נתיבי השיט בים האדום.

ב-22 בינואר 2024, פתחו ארצות הברית ובריטניה במבצע קשת פוסידון, מתקפה נגד מטרות חות'יות בתימן, בתגובה להמשך התקיפות על הספינות והאיום על נתיבי השייט בים האדום. המתקפה כללה תקיפה משולבת במספר ערים ברחבי תימן, בעיקר על הערים צנעא ואל-חודיידה.

 לחץ כלכלי ודיפלומטי 
 תיווך הסכמי שחרור החטופים 
ממוזער|נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן מציג בבית הלבן מתווה להסכם חטופים בין ישראל לחמאס, 31 במאי 2024|250x250 פיקסלים

לאחר העסקה הראשונה לשחרור החטופים, חזרה ישראל לשולחן המשא ומתן לשחרור יתר החטופים בלחץ ארצות הברית. בחודש מאי 2024 התקרבו הצדדים לחתימה על מה שבתחילה פורסם כ"מתווה נתניהו" ומאוחר יותר כ"מתווה ביידן", אולם בסופו של דבר לא חתמו על ההסכם. היו מי שהאשימו את ישראל, אולם ארצות הברית תמכה בעמדת ישראל כי האשמה מוטלת על חמאס.

בדצמבר 2024, עוד קודם כניסתו לתפקידו, שיגר דונלד טראמפ איום לעבר החמאס: "אם בני הערובה לא ישוחררו לפני ה-20 בינואר 2025, התאריך שבו אכנס בגאווה לתפקידי כנשיא ארצות הברית, ייפתח הגיהנום במזרח התיכון, עבור אלו האחראים שביצעו את הזוועות הללו נגד האנושות". ערב החתימה על הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025), איים טראמפ שוב על חמאס, אם העסקה לא תיחתם: "אם היא לא תקרה הם יחוו צרות שהם לא חוו מעולם".

ביום שישי, 17 בינואר 2025, דן הקבינט המדיני-ביטחוני בהסכם והמליץ לממשלה לאשר אותו. מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן ודובר המועצה לביטחון לאומי ג'ון קירבי אישרו כי העסקה זהה להצעה שהונחה ב-27 במאי אולם סורבה על ידי חמאס, וטענו כי המשך הלחץ הצבאי שהפעילה ישראל ובידוד חמאס מאיראן וחזבאללה הם ששינו את עמדתו.

 לחץ כלכלי על איראן 
ב-4 בפברואר 2025 דונלד טראמפ הורה למשרד האוצר להטיל "לחץ כלכלי מקסימלי" על איראן. ההצהרה הגיעה בזמן שהכלכלה האיראנית הייתה במשבר הכי גדול בהיסטוריית איראן.

 התקפות על יעדים אמריקאיים 

החל מ-23 באוקטובר 2023 החלו מיליציות פרו-איראניות בעיראק לתקוף בסיסים אמריקאים בעיראק ובסוריה כחלק מההתנגדות למלחמת חרבות ברזל ולתמיכתה של ארצות הברית בישראל. אחת מהמליציות, כתאיב חזבאללה, פרסמה בסוף ינואר 2024 כי החליטה "להשעות" את המתקפות שלה נגד כוחות אמריקניים באזור.

בפברואר 2024 החלה ארצות הברית בגל תקיפות נרחב נגד מיליציות פרו איראניות ומטרות המשוייכות למשמרות המהפכה בסוריה ובעיראק. זאת, חמישה ימים אחרי מתקפת כטב"ם שגרמה למות שלושה חיילים אמריקנים ולפציעתם של עוד כ-40. תקיפת הכטב"ם הייתה הראשונה מפרוץ המלחמה שבה נהרגו חיילים אמריקנים.

ב-8 בנובמבר 2024 הוגש אישום לבית המשפט הפדרלי במנהטן שחשף כי ה-FBI סיכל תוכנית של משמרות המהפכה ו"יחידת המבצעים השחורים" של חזבאללה להתנקש בחייו של הנשיא ה-47 ו-45 של ארצות הברית דונלד טראמפ. ה-FBI עצר חולייה שלפי אחד מהגורמים בה ב-7 באוקטובר 2024 הם קיבלו את המשימה לעקוב אחרי הנשיא ולהוציא תוכנית להתנקש בו, אחד מהמחבלים בחולייה ברח לאיראן ו-2 אחרים נעצרו. בנוסף איראני נעצר בחשד שהיה מעורב בניסיון ההתנקשות בדונלד טראמפ ב-13 ביולי. לאחר מכן נחשף כי איראן ניסתה לחסל בעזרת אותה חולייה את העיתונאית האמריקאית-איראנית מסיח אלינז'אד, החולייה תצפתה על ביתה ותכננה לחסל אותה אך המחבלים נעצרו לפני שהתוכנית יצאה לדרך.

 הצעה לפינוי רצועת עזה 

ב-4 בפברואר 2025 הכריז נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על כוונתו לפנות את רצועת עזה מתושביה ולהחיל בה שלטון אמריקאי שיתמקד בשיקומה. ההצעה התקבלה בחיוב על ידי ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושאר חברי הממשלה, אך עוררה גל של גינויים מצד מנהיגים ברחבי העולם, כולל מדינות אליהן חלק מהפלסטינים היו אמורים להתפנות.

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:חות'ים
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ישראל