פנקס חיסונים

150px|ממוזער|שמאל|פנקס מודרני יותר בצבע כחול
פנקס חיסונים הוא רשומה רפואית לתיעוד החיסונים שאדם חוסן בהם מלידתו, שמשמשת למעקב רפואי ומניעת מתן חיסון כפול. הפנקס הוא מסמך רשמי האמור לשמש לאורך כל חיי המטופל, ולעיתים מורכב מרישום אחד או יותר.

בעוד שתעודת החלמה  ניתנת למטופל לאחר שכבר נדבק במחלה והחלים ממנה, פנקס חיסונים נבדל ממנה בעידוד ההתחסנות המוקדמת שתמנע או תקל את חומרת ההידבקות במגפה.

היסטוריה
בעולם
200px|ממוזער|שמאל|פנקס חיסונים בינלאומי שהונפק בהפיליפינים ב-2021

ראשיתה של תעודת ההתחסנות באמנה שאישרה ועידת התברואה הבין-לאומית כחלק מתקנות התברואה הבין-לאומיות בשנת 1933 בהאג שבהולנד, ובה נקבע לראשונה הנפקת תעודות אישור התחסנות שעיצובן אושר ב-1935 ועודכן ב-1944. הארגון הכיר בהנפקת תעודות לחמש מחלות בהן קדחת צהובה, טיפוס הבהרות ואבעבועות שחורות. ארגון הבריאות העולמי הוקם בשנת 1946, אימץ בשנת 1951 את תקנות הבריאות הבין-לאומיות שנקבעו בוונציה שהסדירו את הנושא מאז.

הפנקס הבינלאומי הוא בצבע צהוב ואותו מקבלים בין השאר תיירים המתחסנים במרפאות מטיילים.

בישראל
פנקסי החיסונים בישראל עברו מספר גלגולים בהם פנקס חיסונים צהוב ובהמשך בכריכה כחולה ועד לפנקס דיגיטלי המתועד בקופות החולים. בחלק מהקופות הונפק פנקס בצבע ורדרד למחוסני טטנוס.
הפנקס מונפק עם קבלת חיסון ראשון בלידה ומלווה את התינוק בהמשך בחיסונים הנוספים בטיפת חלב.
ישנם חיסונים נוספים הניתנים בחטיבה ובתיכון כחיסון לחצבת, שעלת ושפעת. אחות בית הספר אחראית לרישום ומעקב.
בשנת 2017, קבע משרד הבריאות כי ינוהל מאגר ממוחשב שירכז את הנתונים כולל התיק הרפואי מלשכת הגיוס של חיל הרפואה ומרפאות המטיילים.

בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל, הוענק תו ירוק למחוסני חיסון נגד COVID-19 שאפשר למי שקיבל את כל מנות החיסון, להיכנס למקומות בילוי, לטייל ולהיכנס למקומות סגורים. על התו נמתחה ביקורת ציבורית בטענה לפגיעה בפרטיות, ואיסוף נתונים על אזרחים. לאחר מכן נחקק חוק בכנסת המאפשר לרשויות מקומיות לאסוף מידע על אזרחים שסירבו להתחסן.

תוכן הפנקס
כמסמך רשמי, קבע משרד הבריאות כי יירשמו נתונים חשובים רבים בהם פרטי החיסון, תאריך ומספר המנה אם מדובר בחיסון רב-מנתי.
בנוסף נרשמים שם התרכיב,  למעקב, שם מבצע החיסון בין אם מדובר באחות קהילה, או רופא ותגובות חריגות לאחר מתן החיסון.
כמו כן, נרשמות סיבות שבעקבותיהן הוחלט שלא לחסן כנגד מחלה מסוימת, לדוגמה אם חלה באבעבועות רוח ואין צורך במנה נוספת לאחר מחלה.

בעקבות התפתחות הטכנולוגיה, הונפקו בתחילה מדבקות נתלשות על גבי מזרק החיסון לתלישה והדבקה ברורה יותר בפנקס כתחליף לכתב יד שעשוי להיות לא קריא.
לאחר המעבר לניהול רשומות רפואיות באופן דיגיטלי, הפך המעקב לפשוט וקל יותר והרישום מפורט וממוחשב.

שחזור פנקס שאבד, ידרוש בדרך כלל פניה לגופי בריאות שונים בהם טיפת חלב, קופת החולים, משרד הבריאות וצה"ל לאיתור המידע ההיסטורי להנפקת פנקס חדש. במקרה וחלק מהחיסונים לא נרשמו באופן ממוחשב, ייתכן ולא ניתן יהיה לשחזר את המידע באופן מדויק ויידרש ייעוץ פרטני עם רופא או בדיקה סרולוגית לאיתור נוגדנים למחלות מסוימות.

אופן השימוש
על נושאו, להביאו לכל חיסון לצורך השוואה ורישום החיסון הניתן. כך למשל בעת חיסון בבית ספר על ידי אחות קהילה ובלשכת הגיוס בגיוס לצה"ל. החיסונים נרשמים גם בפנקס שבי במקרה והחייל נפל לכוחות אויב.

ראו גם
 תו ירוק

קישורים חיצוניים

 תדריך החיסונים של משרד הבריאות בישראל - שגרת החיסונים בישראל, כולל פירוט לוחות החיסונים, הוראות והוראות-נגד, מצבים מיוחדים, פירוט מרכיבים
 איך לקרוא פנקס חיסונים או האם הילד שלי מחוסן?, באתר "דוקטור אפי" לרפואת ילדים




הערות שוליים

קטגוריה:חיסונים
קטגוריה:מסמכים רפואיים