פרויקט רייבן

פרויקט רייבן (באנגלית: Project Raven) היה יחידת סייבר סמויה של איחוד האמירויות הערביות שפעלה החל מ-2009. הפרויקט פיתח יכולות מעקב סייבר מתקדמות עבור איחוד האמירויות, בסיוע צוות של סוכני מודיעין אמריקאים לשעבר מהסוכנות לביטחון לאומי (NSA), ובמהלך פעילותו אסף מידע על פוליטיקאים, עיתונאים ופעילים ברחבי העולם.

בשנת 2021 הודלפו מסמכים שלגביהם נטען כי הם נאספו במסגרת פרויקט רייבן, החושפים טענות על מימון קטרי לפוליטיקאים ופעילים בינלאומיים. בין המסמכים, שאמיתותם לא הוכחה, חמישה העוסקים בפוליטיקאים ישראלים – תכתובות סודיות בין ראשי המשטר הקטרי, הנוגעות לכספים שהיו אמורים לעבור לכאורה מקטר לראש הממשלה בנימין נתניהו ולשר החוץ לשעבר אביגדור ליברמן, שיועדו למימון מערכות בחירות בישראל. המסמכים פורסמו ב-2021 באתר החקירות הצרפתי "בלאסט"  ובכלי תקשורת נוספים.

 הפרויקט 
פרויקט רייבן היה יחידת מעקב סייבר סמויה שהוקמה על ידי איחוד האמירויות ב-2009. הפרויקט הוקם כתגובה לפריצת סייבר של קטר לארכיון של שלטון איחוד האמירויות. מטרתו הייתה פיתוח יכולות מעקב מתקדמות עבור הרשות הלאומית לביטחון אלקטרוני של האמירויות (NESA), ששמה השתנה בהמשך ל-Signals Intelligence Agency , תחת עטיפה של מאבק בטרור ובאיומים ביטחוניים.

צוות הפרויקט כלל פקידי ביטחון אמירתים ובין 12 ל-20 סוכני מודיעין אמריקאים לשעבר, שעבדו עבור הסוכנות לביטחון לאומי, שהשתמשו בהכשרתם המודיעינית על מנת לפרוץ לטלפונים ומחשבים של יעדי הפרויקט. הצוות פעל מאחוזה שהוסבה למטרה זו באבו דאבי, שנקראה "הווילה".

האמירויות הצהירו כי הן עומדות בפני איום מקבוצות קיצוניות אלימות וכי הן משתפות פעולה עם ארצות הברית במאמצי הלחימה בטרור. במסגרת הפרויקט, נעשו פעולות למניעת טרור, אך גם פעולות שכוונו לפוליטיקאים, פעילי זכויות אדם ומתנגדי משטר.

חברת הסייבר האמריקאית Cyberpoint שימשה כקבלן של הפרויקט בתחילת הדרך וחברת הסייבר האמירתית DarkMatter Group החליפה אותה בכך החל משנת 2016, אז החל שימוש בכלי "קארמה", כלי פריצה מתוחכם של החברה. קארמה איפשר פריצה מרחוק לאייפונים ללא צורך בפעולה של המשתמש – רק על ידי הזנת מספר טלפון או כתובת דוא"ל למערכת. בניגוד לכלים אחרים, הוא פעל אוטומטית לאחר שליחת הודעת טקסט רגילה. בנוסף נעשה שימוש בתוכנות זדוניות שפותחו בהתאמה אישית ליעדים, התחזות לפעילי זכויות אדם ושיטות של הנדסה חברתית. סוכנים שעבדו בפרויקט טענו שלאחר 2017 הקארמה נהיה הרבה פחות יעיל, בשל עדכוני אבטחה באייפונים.

הפרויקט התמקד במאות מטרות ברחבי המזרח התיכון, ביניהן: אמיר קטר השייח' תמים בן חמד אאל-ת'אני, השר הטורקי מוחמד שימשק, שר החוץ של עומאן יוסף בן עלאווי, פעילת זכויות האדם התימנית תוואכול כרמאן ועוד. הפריצות כוונו גם ליעדים אמריקאים.

בעקבות המעבר לחברת DarkMatter עזבו רוב הפעילים האמריקאים, חלקם בגלל אי נוחות מההסברים המעורפלים שקיבלו לגבי מעקב פוטנציאלי אחר אמריקאים. מאוחר יותר פתח ה-FBI בחקירה האם הצוות האמריקאי הדליף טכנולוגיות מעקב אמריקאיות מסווגות והאם הפריצות כוונו לרשתות מחשב אמריקאיות.

פרויקט רייבן נחשף לראשונה לציבור בינואר 2019, אז פרסמה סוכנות רויטרס סדרה של מאמרים אודות הפרויקט, שנכתבו על ידי העיתונאים ג'ואל שכטמן וכריסטופר בינג. המאמרים התבססו על ראיונות עם תשעה עובדים לשעבר בפרויקט ועל עיון באלפי עמודים מתוך מסמכי הפרויקט ותכתובות מייל.

דיווחים נוספים על הפרויקט הופיעו בתקשורת העולמית, בין השאר ברויטרס, BBC, ניו יורק טיימס, הוושינגטון פוסט, VICE, הגארדיאן, הטיימס, ידיעות אחרונות והארץ.

 מסמכי רייבן 
במסגרת הפרויקט נאספה כמות עצומה של מסמכים הנוגעים לפעילים פוליטיים, עיתונאים וגורמים ממשלתיים בכמה מדינות: טורקיה, צרפת, תימן, איראן, קטר וישראל.

בשנת 2021, הודלפו לאמצעי התקשורת ברחבי העולם מסמכים לגביהם נטען כי הם נאספו במסגרת פרויקט רייבן – טענה שלא הוכחה מעולם – ועל כן קיבלו את השם "מסמכי רייבן". מסמכים אלו נוגעים לפעילות גורמי ממשל בקטר. את המסמכים פרסם לראשונה העיתונאי הצרפתי ברנו ניקולה (Bernard Nicolas) באתר בלאסט. לאחר הפרסום הראשון, דבר קיום המסמכים פורסם גם בעיתונים הצרפתים המובילים: ליברסיון, לה מונד ואחרים.

המסמכים חושפים מעורבות פוליטית קטרית נרחבת בעולם הערבי והמוסלמי, מתוך ניסיון למוטט משטרים חילוניים כמו בלוב ובמאלי ולחזק ארגוני טרור ותנועות אסלאמיסטיות. בנוסף חושפים המסמכים את מעורבותה של קטר במדינות מערביות כגון צרפת, דרום אפריקה, לבנון וישראל, באמצעות מענקים כספיים לגורמי שלטון, פעילים פוליטיים, פעילי זכויות אדם ואנשי ספורט.

המסמכים שהודלפו עוסקים בתשלומי כספים, רבים מהם במזומן, לאישים שונים. על פי המסמכים, בין האישים שקיבלו מענקים כספיים מאמיר קטר היו הבאים:
 ברנאר-אנרי לוי אשר לו ניתן מענק של 40 מיליון ריאל קטרי (כ-4 מיליון אירו). אנרי לוי תבע את אתר בלאסט תביעת דיבה על כך שהכתבה שפרסם העיתון מכפישה אותו. תביעתו נדחתה והוא חויב בתשלום הוצאות משפט בסך 3,000 יורו. תביעתו לא התייחסה למסמך רייבן שכלל מידע על תשלום אישי מקטר והוא לא טען שהוא מזויף.
 ניקולא סרקוזי – נשיא צרפת לשעבר, לו ניתן מענק של 15 מיליון דולר בהקשר לתמיכתו במועמדות קטר לאירוח גביע העולם בכדורגל 2022.
 קרלה ברוני – שחקנית וזמרת צרפתייה, רעייתו של נשיא צרפת לשעבר ניקולא סרקוזי.
 מישל פלאטיני – כדורגלן צרפתי ובנו, במטרה לקדם את מועמדות קטר לאירוח גביע העולם בכדורגל בשנת 2022.
 ארגון Human Rights Watch – ארגון זכויות אדם בינלאומי.

 המסמכים הנוגעים לפוליטיקאים ישראלים 
חמישה מסמכים מבין המסמכים שהודלפו, שאמיתותם לא הוכחה, עוסקים בפוליטיקאים ישראלים – כולם תכתובות המסווגות כסודיות בין גורמי שלטון קטריים. המסמכים כוללים:
 שלושה מכתבים מ-2012 העוסקים במענק לכאורה של 15 מיליון דולר לראש הממשלה בנימין נתניהו ו-5 מיליון דולר לאביגדור ליברמן, עבור גוש הליכוד-ביתנו למערכת הבחירות.
 שני מכתבים מ-2018 העוסקים במענק לכאורה של 50 מיליון דולר לנתניהו למערכת הבחירות.

בישראל פורסם לראשונה דבר הפרויקט והמסמכים שהודלפו על ידי יגאל כרמון, נשיא מכון ממרי (המכון לחקר תקשורת המזרח התיכון), באתר המכון, בדצמבר 2023, לאחר טבח שבעה באוקטובר. העניין בטענות כי נתניהו קיבל עשרות מיליוני דולרים ממדינה ערבית תומכת טרור גבר אחרי שנחשפו בשלהי 2024 הקשרים של יועצי נתניהו עם קטר, במסגרת פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר.

 הליכים משפטיים ותגובות נוספות 
במרץ 2025 הגיש בנימין נתניהו תביעת דיבה נגד יו"ר מכון ממר"י יגאל כרמון בטענה שהמסמכים שהוצגו על קשריו עם קטר הם "פרסומים כוזבים וחסרי בסיס", וכן נגד שר הביטחון לשעבר משה (בוגי) יעלון "על השקר הנתעב שהפיץ כאילו קיבלתי משהו מקטר". בכתב ההגנה שהגיש כרמון הוא ציין כי מעולם לא טען שנתניהו אכן קיבל כספים קטריים, אלא רק הציג מסמכים שלפיהם אותם כספים נועדו להגיע אליו וקרא לחקור זאת. במקביל לכתב ההגנה הגיש כרמון גם כתב תביעה שכנגד בטענה כי עצם תביעתו בידי נתניהו הסבה לו ולמכון שלו נזקים.

ד"ר אודי לוי, לשעבר ראש יחידת צלצל במוסד, טען בראיון ל"כאן ב" כי יש הכרח לבדוק את אמיתות המסמכים. לדבריו יש גורמים באמירויות שמוכנים לשתף פעולה עם ישראל בנושא ויש עדויות של אנשים בכירים בקהילה היהודית שטוענים שהיו מעורבים בסוגיה של השוחד הקטרי. עוד ציין לוי כי מייד לאחר פרסום המסמכים בישראל "מישהו דאג להציף את המערכת במסמכים מזויפים", בכדי ליצור את הרושם שגם המסמכים המקוריים שפורסמו הם מזויפים. נתניהו הגיש תביעת דיבה נגד אודי לוי על "הפצת עלילת הדם השקרית נגדו בעניין קטר". לוי ציין את הצורך לבדוק את אמיתות מסמכי רייבן הללו גם במסגרת כתב הגנה שהגיש במענה לתביעה, והדגיש שאינו נסמך רק על מסמכים אלו, שמהימנותם טרם התבררה, אלא על מידעים רבים ומטרידים נוספים בנושא. בין אלה ציין לוי צילומי מסך שנמצאים ברשותו של גורמים בכירים מאוד בירדן שהיו מעורבים בנושא וכן גורמים בקטר שמוכנים לתת עדות בנושא.

במאי 2025 הגיש בנימין נתניהו תביעת דיבה נגד מפלגת הדמוקרטים ויו"ר המפלגה יאיר גולן, בעקבות פרסומים שהתייחסו ל"חשד חמור שנתניהו מכר את ביטחון ישראל בעבור בצע כסף" ולפרשת קטרגייט. נתניהו טען כי "מדובר בפרסומים כוזבים וחסרי בסיס". בכתב ההגנה טען גולן כי הפרשות הביטחוניות-פליליות שנחשפו מעלות חשד לפגיעה בביטחון המדינה על ידי נתניהו ואנשי לשכתו, וציין בין השאר את מסמכי רייבן שכוללים הוראה קטרית לשלם לנתניהו עשרות מיליוני שקלים.
שר הביטחון לשעבר משה (בוגי) יעלון קרא אף הוא לבדיקת המידע העולה ממסמכי רייבן. הוא טען כי המסמכים מופיעים באתר בלאסט עד היום אך נתניהו נמנע מלתבוע את האתר אודות פרסומם.

ב-18 בספטמבר 2025 העיתונאי שלומי אלדר טען שבכיר אמירתי סיפר לו שיש לו ״מסמך מוכיח״ לגבי הסכומים הנקובים במסמכי רייבן.

ב-22 בספטמבר 2025 פרסם העיתון האיטלקי "קוריירה דלה סרה" (Corriere della Sera) כתבה נרחבת של העיתונאי פדריקו פוביני שהעלתה מחדש את נושא מסמכי פרויקט רייבן הקשורים לנתניהו והביאה את טענותיו של ד"ר אודי לוי כי המסמכים לא נחקרו כראוי בישראל למרות שנבדקו במדינות אחרות.Federico Fubini, Is a Qatar connection haunting Netanyahu? A former Mossad spymaster thinks Israel should dig deeper, Corriere della Sera, 22 September 2025

ב-23 בספטמבר צייץ העיתונאי מיקי רוזנטל ברשת X כי הכסף שהועבר לישראלים מקטר קיבל גושפנקא מבכיר בגוף קטרי שמקביל לשב"כ בישראל.

 קישורים חיצוניים 

 אל"ם במיל' אודי לוי: "משפחת נתניהו הקימה אימפריה כלכלית", הפודקאסט של שלומי אלדר, 24 באוקטובר 2025

 הערות שוליים 

קטגוריה:פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות: ארגונים
קטגוריה:יחסי ישראל–קטר
קטגוריה:מסמכים
__לחיפוש__