חטיפת ילדים בפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022

במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, היו טענות על גירוש ילדים אוקראינים, וכן אימוץ בכפייה. האו"ם הכריז כי ההאשמות "אמינות", וכי כוחות רוסיים שלחו ילדים אוקראינים לרוסיה לאימוץ כחלק מתוכנית בקנה מידה גדול.
לפי ההערכות, כ-35,000 ילדים נחטפו על ידי צבא רוסיה, וכיום נמצאים בשטחה ללא יכולת לשוב לאוקראינה. חטיפת ילדים במהלך לחימה מהווה פשע מלחמה לפי הדין הבין לאומי, הפרה של אמנות ז'נבה ושל אמנה בדבר זכויות הילד, ואף עלולה להוות הפרה של האמנה בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם.
ממוזער|262x262 פיקסלים|ילדים אוקראינים ממחוזות חרסון וזפוריז'יה מגיעים לחצי האי קרים (רוסיה) באוקטובר 2022.

 רקע 
הדיווחים הראשונים על גירושים כפויים לרוסיה הגיעו באמצע מרץ, במהלך המצור על מריופול.

כבר ב-22 במרץ 2022, הרשויות באוקראינה וארצות הברית טענו שיותר מ-2,300 ילדים נחטפו על ידי כוחות רוסים ממחוזות דונצק ולוהנסק.
 סקירה כללית 
לפי דו"ח של מרכז ראול ולנברג לזכויות אדם במונטריאול ומכון ניו ליינס בוושינגטון, יש "סיבות סבירות להסיק" שרוסיה מפרה שני סעיפים של אמנת רצח העם משנת 1948, בהם העברה בכפייה של ילדים אוקראינים לרוסיה, כשלעצמו מעשה ג'נוסייד.

ב-30 במאי 2022 חתם ולדימיר פוטין על צו שייעל את תהליך הענקת האזרחות הרוסית ליתומים אוקראינים או לחסרי טיפול הורי.

עד 11 באפריל, שני שלישים מ-7.5 מיליון הילדים באוקראינה נעקרו מבתיהם על פי האו"ם. נציבת זכויות האדם של אוקראינה, לודמילה דניסובה, ושגריר האו"ם סרגיי קיסליציה, הצהירו באותה תקופה שיותר מ-120,000 ילדים גורשו לרוסיה. עד 26 במאי דווח על יותר מ-238,000 ילדים אוקראינים שגורשו לשטח רוסיה.

אוקראינה העלתה את הנושא בישיבת OSCE בתחילת יוני, שבה ציטט ראש הנציגות של אוקראינה יבגני צימבליוק הודעה של ילד אוקראיני שאומץ בכוח, למרות שיש לו משפחה קרובה.

לפי עיתון "אוקראינסקה פרבדה", רוסיה לקחה 267 יתומים ממריופול לרוסטוב כדי להפוך אותם לאזרחים רוסים. כמו כן, דווח כי הרשויות ברוסיה חיפשו ואספו ילדים יתומים, ולקחו אותם ליעד לא ידוע.

ביוני 2022, טען מיכאיל מיזנצב, ראש המרכז הלאומי לניהול ההגנה, כי 1,936,911 אוקראינים גורשו לרוסיה, מתוכם 307,423 ילדים.

ב-7 בספטמבר דיווח פקיד של האו"ם כי יש האשמות אמינות שכוחות רוסים שלחו ילדים אוקראינים לרוסיה לאימוץ כחלק מתוכנית גירוש בכפייה, ושגריר ארצות הברית הודיע למועצת הביטחון של האו"ם כי יותר מ-1,800 ילדים אוקראינים הועברו לרוסיה ביולי בלבד.

 מדיניות רוסיה 
 אימוץ ואזרוח 
ממוזער|לבובה - בלובה ופוטין במהלך פגישה בשנת 2022.
חלק מן הילדים האוקראינים שנחטפו על ידי צבא רוסיה אומצו על ידי משפחות אומנה, בתי אומנה ובתי יתומים ברחבי רוסיה. בשנת 2022 חתם נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, על צו המאפשר לילדים אוקראינים שנמצאים בבתי אומנה ומשפחות מאמצות ברוסיה לקבל אזרחות רוסית. בראיון לתקשורת הרוסית, אמרה נציבת זכויות הילדים הרוסית מריה לבובה בלובה: "עכשיו שהילדים קיבלו אזרחות רוסית, משמורת זמנית יכולה להפוך לקבועה".Commission of Inquiry on Ukraine, Report of the Independent International Commission of Inquiry on Ukraine, U.N. Doc. A/HRC/52/62 (2023) בשנת 2024 חתם הנשיא על צו המאיץ עוד יותר את הליך קבלת האזרחות.

 חינוך מחדש 
בשנת 2023 פרסמה המעבדה לזכויות אדם באוניברסיטת ייל מחקר החושף את הרשת הלוגיסטית שמפעילה רוסיה בכדי לחטוף, לאזרח, לחנך מחדש ולגייס את ילדי אוקראינה שנחטפו. במחקר תועדו לפחות 210 אתרים ברוסיה ובשטחים הכבושים על ידה שבהם מוחזקים ילדים אוקראינים. מספר האתרים גבוה פי 2 ממספר האתרים שהחוקרים ציפו למצוא. בין האתרים ניתן למצוא אקדמיות צבאיות, מחנות בעלי אוריינטציה לאומנית רוסית כגון רשת בשם "לוחם", וכן מנזרים, בתי ספר, מחנות קיץ, בתי יתומים ובתי חולים של הכנסייה האורתודוקסית הרוסית.

נייתנאל ריימונד, מנהל המעבדה אמר בראיון שמבצע החטיפה הרוסי הינו "מבצע החטיפה הגדול ביותר מאז מלחמת העולם השנייה". מריה זכארובה, דוברת משרד החוץ הרוסי דחתה את הטענות שהוצגו במחקר, וטענה שהנתונים שהוצגו "מומצאים", ושהיא חושדת שמדובר במבצע תעמולה מערבי.

 חינוך לפעילות צבאית 
ארגוני זכויות אדם אוקראינים טוענים שרוסיה פועלת לגיוס כפוי של ילדים שנחטפו משטח אוקראינה. בדו"ח משנת 2023, מצביעים הארגונים על תנועת נוער צבאית במימון של ממשלת רוסיה, אשר הוקמה בשנת 2022. התנועה פועלת לחינוך פטריוטי רוסי של ילדי אוקראינה, ומכינה אותם לגיוס עתידי ללחימה בצבא הרוסי. עדויות מצביעות על כך שבחלק מהמחנות שמפעיל הארגון, ילדים עסקו בפעילות צבאית, כולל ייצור נשק ורחפנים.

 תגובות 
שלטונות אוקראינה טענו שהצו של פוטין הוא דרך "להכשיר את חטיפת ילדים משטחה של אוקראינה". הם טענו ל"הפרה בוטה" של אמנת ז'נבה משנת 1949 ביחס להגנה על אזרחים בזמן מלחמה, ושל אמנת האו"ם לשנת 1989 בדבר זכויות הילד.

משרד החוץ של אוקראינה סבור גם כי הפעולות עשויות להיחשב גם כהעברת ילדים בכפייה מקבוצה אנושית אחת לאחרת. בהצהרה: "הפשעים הבין-לאומיים החמורים ביותר נגד ילדים שבוצעו על ידי בכירים ואנשי שירות רוסים באוקראינה ייחקרו, והמבצעים יועמדו לדין. רוסיה לא תוכל להימנע מהאחריות המחמירה ביותר".

מנהל תוכניות החירום של יוניצף, מנואל פונטיין, אמר לחדשות CBS כי יוניצף "בודקים כיצד נוכל לעקוב אחר או לעזור בנושא", אם כי הצהיר שאין להם יכולת לחקור כרגע.

הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם הודיע ב-15 ביוני 2022 כי הסוכנות שלה החלה בחקירה של האשמות של ילדים שגורשו בכוח מאוקראינה לפדרציה הרוסית.

חוקר רצח העם טימותי די סניידר הצהיר כי "חטיפת ילדים בהמוניהם במטרה להטמיע אותם בתרבות זרה היא רצח עם על פי סעיף 2 סעיף ה' של אמנת רצח העם משנת 1948".

 האשמות בגין ביצוע פשעי מלחמה 
ס' 78 לאמנת ז'נבה רביעית קובע ש "אף צד לסכסוך לא יארגן פינוי של ילדים, למעט אזרחיו הוא, למדינה זרה, אלא אם כן מדובר בפינוי זמני מקום בו סיבות מכריעות של בריאות הילדים או טיפול רפואי בהם, או – למעט בשטח כבוש – ביטחונם, מחייבים זאת".ס' 78 לפרוטוקול הנוסף לאמנות ז'נבה בדבר הגנת קורבנות סכסוכים מזוינים בינלאומיים משנת 1949 (פרוטוקל I), שנת 1977

בשנת 2023 פרסמה מועצת זכויות האדם של האו"ם דו"ח הסוקר האשמות בגין ביצוע פשעי מלחמה על ידי כוחות הצבא הרוסי באוקראינה. הדו"ח בחן את הטענה שלפיה פינוי ילדי אוקראינה לתוך שטחי רוסיה מאז פרוץ המלחמה מהווה פשע מלחמה לפי המשפט הבין לאומי והפרה של אמנת ז'נבה.Commission of Inquiry on Ukraine, Report of the Independent International Commission of Inquiry on Ukraine, U.N. Doc. A/HRC/52/62 (2023)

הדו"ח בחן 164 מקרים של ילדים שפונו משטח אוקראינה לתוך שטח רוסיה, בני 4-18 ממחוזות דונצק, חרקיב וחרסון. הילדים האוקראינים שרוסיה פינתה לשטחה הינם ילדים יתומים, ילדים שאיבדו קשר עם משפחתם עקב המלחמה, ילדים שהופרדו מהוריהם וילדים במוסדות שונים. הדו"ח מצא שבאף אחד מהמקרים שנחקרו, אף אחד מהילדים שפונו לשטח רוסיה לא היה תחת סכנה, ולא נמצאה שום הצדקה לפינוי שלהם לתוך שטח רוסיה, ולכן הפינוי מהווה פשע מלחמה לפי ס' 78 לאמנת ז'נבה הרביעית. שגרירות רוסיה בוושינגטון דחתה את הטענות שהוצגו בדו"ח, וטענה שפינוי הילדים היה הכרחי לשמירה על ביטחונם.

 האשמות בגין הפרה של האמנה לזכויות הילד 
לפי האמנה בדבר זכויות הילד, לכל ילד יש זכות לשם, אזרחות, להיות מטופל על ידי הוריו ולפרטיות בביתו. בנוסף, האמנה קובעת כי טובת הילד צריכה לעמוד כשיקול המרכזי בהליך האימוץ. על המדינות החתומות על האמנה לוודא שזכויות אלו לא נפגעות, ולהבטיח כי ילד לא יופרד מהוריו בניגוד לרצונם, וכלל יש לפרש וליישם את האמנה כולה בראי טובת הילד.ס' 7(1), 8(1), 9(1), 16(1), 21 לאמנה בדבר זכויות הילד כ"א 38, 222 (נחתמה ב-1990).רוסיה הצטרפה לאמנה בשנת 1990, ולפי כך מחויבת להוראותיה וכן לדיווח תקופתי לוועדה המפקחת על האמנה לזכויות הילד של האו"ם.United Nations Treaty Collection, Status of Treaties: Convention on the Rights of the Child 

בשנת 2024 דנה הוועדה המפקחת על האמנה לזכויות הילד של האו"ם בטענות שהועלו על ידי ארגוני זכויות אדם ברחבי העולם בדבר הפרות של האמנה על ידי רוסיה, וביניהם חטיפת ילדי אוקראינה.Human Rights Watch, Human Rights Watch Submission to the United Nations Committee on the Rights of the Child Review Of Russia (95th Session, December 2023) p. 6  רוסיה השיבה לוועדה שבמהלך הלחימה פונו כ-2000 ילדים אוקראינים לתוך שטח רוסיה, ושקיים מנגנון להחזרת ילדים שפונו בחזרה להוריהם.

הוועדה הגיעה למסקנה שפעולות רוסיה כנגד ילדי אוקראינה מהוות הפרה של סעיפים רבים מן האמנה. ההפרות כוללות, בין היתר, הפרות של סעיפים האוסרים על חטיפות, היעלמויות כפויות, אלימות מינית, פגיעה פיזית עקב הפצצות, שלילת זכויות בסיסיות, שלילת אזרחות, חינוך מחדש ועוד.

הוועדה הביעה חשש לגבי מעורבותה של נציבת זכויות הילדים בממשלת רוסיה, מריה לבובה בלובה, בפשעי מלחמה נגד ילדי אוקראינה ובהעברתם הכפויה, וקראה לרשויות החוק ברוסיה לחקור אותה, ולחיזוק מנגנוני הפיקוח במדינה. בנוסף, המליצה הוועדה לרוסיה לחדול מפינוי ילדים מאוקראינה לתוך שטחי רוסיה, לספק מידע לגבי מיקומם של הילדים הנמצאים בשטחי רוסיה, ולהבטיח שלא נלקחת מהם זכאותם לאזרחות אוקראינית.

 האשמות בביצוע רצח עם 
לפי ס' 2 לאמנה בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם משנת 1948: "באמנה זו, השמדת עם פירושה - אחד המעשים המפורשים להלן שנעשה בכוונה להשמיד, השמדה גמורה או חלקית, קיבוץ לאומי, אתני, גזעי או דתי, באשר הוא קיבוץ כזה. ואלה המעשים:

[...] (ה) העברה בכפייה של ילדים מן הקבוצה לקבוצה אחרת."ס' 2 לאמנה בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם (1948)

ישנן דעות חלוקות לגבי האם חטיפת ילדי אוקראינה מהווה רצח עם לפי החוק הבין לאומי. ישנם חוקרים שטוענים שמעשה החטיפה עצמו איננו עולה לכדי רצח עם, אלא מהווה חלק ממעשים שמעידים על כך שרוסיה מבצעת רצח עם באוקראינה. חוקרים אחרים טוענים כי ישנם ראיות מספיקות לכך שחטיפת ילדי אוקראינה לבדה מהווה רצח עם כנגד העם האוקראיני. לעומת זאת, חלק מן החוקרים מתנגדים לטענה שחטיפת ילדי אוקראינה מהווה רצח עם, וטוענים שחטיפת הילדים לא מעידה על כוונה להשמדת העם האוקראיני, ולפיכך חסר יסוד נפשי חיוני להתקיימות הפשע השמדת עם.

בשנת 2023, העבירה האספה הפרלמנטרית של מועצת אירופה החלטה לפיה חטיפת ילדי אוקראינה עלולה לעלות לכדי רצח העם. ההחלטה הועברה ברוב של 87 חברי האספה למול 1.

 צווי מעצר 
ב-17 במרץ 2023 הוציא בית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג צו מעצר כנגד נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, ונגד נציבת זכויות הילדים של רוסיה, מריה לבובה בלובה, בגין "גירוש והעברה שלא כדין של ילדים אוקראינים מאזורים כבושים באוקראינה אל הפדרציה הרוסית, בניגוד לסעיף 8(2)(א)(ז) ולסעיף 8(2)(ב)(ח) לאמנת רומא". בית הדין איתר לפחות כ-100 מקרים בהם ילדים נלקחו מבתי יתומים ומוסדות טיפול והועברו לתוך שטח רוסיה. בית הדין מעריך שחלק מהילדים האלו אומצו על ידי משפחות אומנה ברוסיה, וקיבלו אזרחות רוסית.

 מאמצים לשחרור הילדים שנחטפו 
מאז שנת 2022, קמו מספר גופים ממשלתיים, ארגונים שאינם ממשלתיים, וגופים בין לאומים הקוראים לשחרור הילדים. לפי ארגון Children Of War, עד לשנת 2025 הוחזרו כ-1937 ילדים חזרה לשטח אוקראינה, רובם המכריע עקב עסקאות שתואמו על ידי מדינות מתווכות כגון קטאר, דרום אפריקה והוותיקן.

בשנת 2025, החליטה מחלקת המדינה האמריקאית להפסיק את המימון לגופים המתעדים את חטיפת ילדי אוקראינה ופשעי מלחמה נוספים. בין הגופים שהופסק המימון שלהם ניתן למצוא את המעבדה לזכויות אדם באוניברסיטת ייל, וארגונים נוספים הפועלים להחזרת ילדי אוקראינה.

 ראו גם 
פשעי מלחמה במלחמת אוקראינה–רוסיה

לבנסבורן – תוכנית המפלגה הנאצית ל"השבחת הגזע" הארי

חטיפת ילדים על ידי גרמניה הנאצית

פשעי מלחמה

הדור הגנוב – ילדים אבוריג'נים שאומצו בכפייה על ידי משפחות לבנות באוסטרליה

 לקריאה נוספת 
Svyatoslav Khomenko, Nina Nazarova, Stolen Youth. How Russia Kidnaps Ukrainian Children — and how Ukrainians Get Them Back (2025)

Marsha Forchuk Skrypuch, Under Attack (Kidnapped From Ukraine #1) (2025)

Serhii Plokhy, The Russo-Ukrainian War: The Return of History (2023)

Veronika Bilkova, Dr Cecilie Hellestveit and Dr Elīna Šteinerte, ‘Report on Violations and Abuses of International Humanitarian and Human Rights Law, War Crimes and Crimes Against Humanity, Related to the Forcible Transfer and/or Deportation Of Ukrainian Children to the Russian Federation’, 4 May 2023.

 קישורים חיצוניים 

 Olesia Bida: Uprooted: An investigation into Russia’s abduction of Ukrainian children. In: YouTube, The Kyiv Independent

 פנינה שרביט ברוך ואורי בארי, "הפלישה הרוסית לאוקראינה - היבטים משפטיים" המכון למחקרי ביטחון לאומי (INSS), 7 במרץ 2022
 מאיה מזרחי, "פרשת ילדי אוקראינה: "הם בלי זכויות ובלי הורים – אפשר לשטוף להם את המוח ולהפוך אותם לנשק", מגזין אפוק, 7 בינואר 2024

 הערות שוליים 

קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:פשעי מלחמה בפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:2022 באוקראינה
קטגוריה:2022 ברוסיה
קטגוריה:הגירה בכפייה
קטגוריה:רצח עם
קטגוריה:חטיפת ילדים
קטגוריה:פוטיניזם