טרור בחסות קטר

קטר מאפשרת מימון טרור מתחומה, והיא אחת מהמממנות הגדולות בעולם של החמאס. דבר זה היה גם אחת מהסיבות ל שפרץ ב-2017 והסתיים ב-2021. בשנת 2014, האשים דייוויד ס. כהן, שהיה אז תת-מזכיר המחלקה לענייני טרור ומודיעין פיננסי במחלקת האוצר של ארצות הברית, את רשויות קטר בכך שהן מאפשרות ומממנות ארגונים שנכללו ברשימות טרור בינלאומיות, וכן מאפשרות לארגונים אלו להתקיים במדינה בחופשיות. כהן אמר כי: "יש בקטר מממני טרור המופיעים ברשימות של ארצות הברית והאו"ם, נגדם לא ננקטו צעדים על פי החוק הקטרי". מידע זה נחקר והוכח על ידי מקורות רבים, כולל דו"חות מודיעין, גורמי ממשל ועיתונאים.

בתגובה לטענות אלו, אמיר קטר, שייח' תמים בן חמד אאל ת'אני, יצא בספטמבר 2014 בראיון לטלוויזיה האמריקאית להגנה על ממשלתו, נגד האשמות שהיא משמשת מקלט למממני טרור. בראיון עם כריסטיאן אמנפור ב־CNN, האמיר טען שהוא לא מחשיב את הארגונים האלו כטרוריסטים. למרות זאת, חלק מהטרוריסטים המוכרזים מממני טרור גם בקטר, חיו בחסינות במדינה עד 2015.

קטר תומכת בארגון הטרור חמאס, המוגדר כארגון טרור על ידי ארצות הברית, ישראל ומדינות רבות באירופה. קטר מכחישה את האשמות הללו, טוענת שהיא לא תומכת בעמדה הפוליטית של חמאס, ושמדיניותה היא "רק לסייע לקדם דיאלוג בין חמאס לרשות הפלסטינית".

בשנים 2004, 2010, 2014, ו-2017, ממשלת קטר חוקקה חוקים נגד טרור במטרה להילחם בטרור, מימון טרור ופשעים קשורים. בשנת 2019, חוקקה קטר חוקים נגד הלבנת הון ומימון טרור.

 רקע 
בשנת 2003 הובהר לקונגרס של ארצות הברית כי שפע של ארגוני צדקה שבסיסם בקטר תומכים בפעילות של אל-קאעידה על ידי סיוע בהעברת והלבנת כספים עבור קבוצת הטרור. בשנת 2010 דווח כי האלימות באפגניסטן ובפקיסטן מומנה בחלקה על ידי תורמים עשירים ברחבי הים הערבי שממשלותיהם לא נוקטות בצעדים בכדי לעצור אותם. מדינות ערביות אחרות שנמנו כמקורות לכספי טרור היו ערב הסעודית, כווית ואיחוד האמירויות הערביות.

במאמר שפורסם ב-2014 ב"ניו יורק טיימס" בשם "מועדון מד לטרוריסטים", רון פרושאור, אז הנציג הקבוע של ישראל באו"ם, טען כי קטר ביקשה לשפר את תדמיתה הגלובלית על ידי מימון אוניברסיטאות זרות בולטות ואירוח מונדיאל 2022 תוך תמיכה בו-זמנית בחמאס, באל-קאעידה ובאחים המוסלמים.

בדצמבר 2014, חבר הקונגרס בראד שרמן וחבר הקונגרס פיטר רוסקם ביקשו מממשלת ארצות הברית, במכתב לשר האוצר, להטיל סנקציות על קטר. שני חברי הקונגרס ביקשו דיווח מלא על הפעילויות בתוך קטר מיחידים וארגונים המממנים את חמאס, דאעש, אל-קאעידה וג'בהת אל-נוסרה. מחלקת המדינה הגיבה למכתבי המחוקקים בכך שקבעה כי לארצות הברית יש "מערכת יחסים פרודוקטיבית עם קטר", והצביעה על כך שקטר שיפרה את מאמצי הלוחמה בטרור בשנים האחרונות, אף על פי שהודתה כי אין בקטר מעקב או העמדה לדין של מממני טרור ואותם ארגונים.

שר ההגנה האמריקני לשעבר, רוברט גייטס, הצהיר במאי 2017 כי "אינו מכיר מקרים שבהם קטר פעלה בתקיפות כנגד רשתות (מימון טרור) של חמאס, טליבאן ואל-קאעידה".

במסיבת עיתונאים ב-9 ביוני 2017, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, האשים את קטר בתמיכה בטרור על רקע הסנקציות הדיפלומטיות שהטילו סעודיה ובעלות בריתה על קטר, וקבע כי היסטורית שקטר הייתה אחת מממנות הטרור העיקריות.

 פעילות הטרור בקטר 
 אל קאעדה 
 ארגון צדקה קטר 
אגודת הצדקה של קטר (QCS), ארגון העזרה הגדול ביותר בקטר, שיחק תפקיד מפתח בהעברת תמיכה כלכלית לאל קאעדה. במהלך המשפט של ארצות הברית נגד אינעאם אם. ארנאוט דווח כי ב-1993 אוסאמה בן לאדן הזכיר את ארגון צדקה קטר כאחד הערוצים המועדפים להעברת תמיכה כלכלית לפעילי אל קאעדה בחו"ל.

ג'מאל אחמד אל-פאדל, סוכן העסקים לשעבר של אוסאמה בן לאדן, נמלט לארצות הברית ב-1996, הוא העיד לפני ועדת ה-11.9 והקונגרס, כי בן לאדן אמר לו ב-1993 שחברת הצדקה של קטר (QCS), שלאחר מכן שינתה את שמה ל"צדקת קטר", הייתה אחד ממקורות המימון המרכזיים של בן לאדן. אל-פאדל הצהיר ששיתף פעולה אישית עם מנהל ארגון צדקה קטר בסוף שנות ה-90, עבדאללה מוחמד יוסף, שהיה מקושר לאל קאעדה וכן היה מעורב בחזית האסלאמית הלאומית, קבוצה פוליטית סודנית שהגנה על אוסאמה בן לאדן. קונסורציום נגד מימון טרור דיווח כי ארגון צדקה קטר העביר גם כספים לפעילי אל קאעדה בצ'צ'ניה ב-1999, וכן לאנסאר דין בצפון מאלי.

 אנשי עסקים קטרים 
ב-2003 דווח כי תמיכה פרטית מצד בכירים בקטר לאל קאעדה הייתה נושא רגיש. ח'אלד שיח' מוחמד, מתכנן פיגועי 11 בספטמבר, שהה בקטר שבועיים בסוף 2001 בסיוע חסידים בכירים. ח'אליפה מוחמד טורקי אל-סובאיי ועבד אל-רחמן בן אומאיר אל-נואימי היו מממנים בכירים של אל קאעדה, שחיו חופשי בקטר אף לאחר שהוכרזו ברשימות הטרור העולמיות. אל-נואימי, שכיהן גם כנשיא איגוד הכדורגל של קטר, העביר כספים משמעותיים ללוחמי אל קאעדה בעיראק ובסוריה, וקושר גם למממן בכיר נוסף, עבד אל-והאב מוחמד. ב-2015 הוטלו סנקציות אמריקאיות על עבד אל-לטיף בן עבדאללה סליח מוחמד אל-כווארי, מממני אל קאעדה בפקיסטן ואפגניסטן. במהלך המהפכה הלובית ב-2011, קטר סיפקה תמיכה כלכלית וחומרית למורדים נגד קדאפי, כולל מיליוני דולרים, אימונים צבאיים ויותר מ-20,000 טון נשק, דרך דמויות מקומיות, חלקן קשורות לאל קאעדה. בין הדמויות המרכזיות בולט עבד אלחכים בלחאג', מנהיג החזית האסלאמית, ארגון טרור לובי, שקשור באופן לאל קאעדה ולתמיכה במעשי טרור.

ח'ליפה מוחמד טורקי אל-סובאיי, עובד לשעבר בבנק המרכזי של קטר, ועבד אל-רחמן בן עומייר אל-נועימי, נשיא התאחדות הכדורגל של קטר לשעבר, הוכרזו על ידי ארצות הברית ובריטניה כמממנים בכירים של ארגון אל-קאעדה. על פי דו"ח אמריקאי, אל-נועימי העביר למעלה מ-1.25 מיליון לירות שטרלינג בחודש ללוחמי הארגון בעיראק, ומאות אלפי לירות נוספות ללוחמיו בסוריה, למרות הכללתם ברשימות טרור בינלאומיות. הם חיים בחופשיות בקטר, ובמשפט שנערך להם שם הם זוכו מכל אשמה, כאשר המדינה עצמה סירבה להגיב להאשמות אלמה, מה שהוביל להאשמות נגדה כי היא מתעלמת מפעילותם של מממני טרור הפועלים בשטחה.

ב-4 באוגוסט 2015, משרד האוצר של ארצות הברית הטיל סנקציות על האזרח הקטרי עבד אל-לטיף בן עבדאללה סליח מוחמד אל-כווארי בגין תמיכתו באל-קאעדה בפקיסטן ובאפגניסטן. על פי משרד האוצר האמריקאי, אל-כווארי פעל כקצין ביטחון ומממן עבור ארגון הטרור מאז תחילת שנות ה-2000.

 ג'בהת אל נוסרה 
מאז 2013 הממשלה הקטרית מימנה את ג'בהת א-נוסרה, שלוחת אל-קאעדה בסוריה. הארגון, שהוקם ביוזמת אבו בכר אל-בגדאדי לצורך הקמת ח'ליפות אסלאמית בלבנט, התפצל מדאעש בשל סכסוכי הנהגה, והוגדר כארגון טרור בידי גורמים בינלאומיים רבים. למרות זאת, קטר תמכה בתור תנועה מרכזית במאבק נגד בשאר אל-אסד, בין הירת באמצעות תשלומי כופר, גיוס כספים, ותיווך בשחרור בני ערובה. בין היתר מימנה את שחרור 45 חיילי או"ם מפיג'י שנחטפו ב-2014 ועסקת חילופי שבויים בלבנון ב-2015. היא התנדבה לשלם את דמי הכופר, ובכך סייעה רבות למימון הארגון. קטר שילמה סכומים של מיליונים עד מאות מיליוני דולרים לא-נוסרה, ואפשרה קמפיינים ברשתות החברתיות לגיוס תרומות עבור נשק, מזון וציוד.

אחד הקמפיינים הבולטים, "מדיד אהל אל-שאם", פעל מ-2013 והפך לערוץ מרכזי לתרומות, וזכה לתמיכת אנשי דת ואליטה קטרים, ונסגר על ידי הרשויות הקטריות רק בשנת 2015. בשנת 2013 הורחב המבצע "מדיד אהל א-שאם"  גם לאיסוף נשק. הצלחתו מיוחסת בעיקר לשני פעילים, סעאד בן סעאד מוחמד שריאן אל-כעבי ועבד אל-לטיף בן עבדאללה סאלח מוחמד אל-כוארי, שניהם אזרחי קטר. אל-כעבי, שסומן על ידי משרד האוצר האמריקאי כמממן טרור, שימש באוגוסט 2015 גם כמתווך לאיסוף כספי כופר תמורת שרחרו בני ערובה מידי ג'בהת אל-נוסרה. אל-כוארי, מממן מוביל נוסף, סומן אף הוא על ידי משרד האוצר בשל תמיכה כספית לאל-קאעידה, ותפקידו כ"פקיד ביטחון" בארגון. בקטר, אל-כוארי שיתף פעולה עם עבדאללה ר'אנם מאפוז מוסלים אל-ח'וואר לצורך תמיכה בגורמי אל-קאעידה באיראן, וסייע לג'יהאדיסטים לנסוע לאפגניסטן. ממשלת קטר לא עצרה את שניהם עד 2015, אז הקפיאה את נכסיהם והטילה עליהם איסורי נסיעה.

 דאעש 
תרומות ממדינות זרות הן מקור מסורתי למימון טרור, וחלק ממימון דאעש הגיע מתרומות קטריות. חבר משפחת המלוכה הקטרית, עבדול כרים אל-ת'אני, סיפק מקלט, דרכונים וכספים לאבו מוסעב א-זרקאווי, מייסד ג'מאעת אל-תוחיד ואל-ג'יהאד, הגרעין הראשוני של דאעש. ב־2015 דווח ב"סודאן טריביון" כי ארגון צדקה קטרי בדארפור שימש ככיסוי למימון ואימון קבוצות קיצוניות. ב"מיני מינאווי", ארגון המורדים הגדול בסודן, האשימו את קטר במימון רצח העם בדארפור באמצעות ארגון צדקה קטרי שפועל שם מאז 2010. נטען כי הארגון הקים מתחמי דיור מבודדים לאירוח ואימון קבוצות קיצוניות. בכנס מודיעיני של המכון האמריקאי לשלום אשר נערך במרץ 2015, נטען כי מחנות אלו שימשו גם את לוחמי דאעש.

היחסים בין מצרים לקטר הידרדרו לאחר תקיפות שבוצעו חיל האוויר המצרי בלוב נגד דאעש. זאת לאחר פיגוע ראווה שבו נערפו ראשם של 21 נוצרים קופטים מצריים . קטר ואל-ג'זירה גינו את התקיפות, ומצרים מנגד האשימה את קטר בתמיכה בטרור, קטר החזירה את שגרירה במצרים להתייעצויות. מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ דחתה את האשמותיה של מצרים, ולבסוף, ב־2017 הרשיעה ממשלת קטר 25 תומכי דאעש, רובם אזרחי המדינה, ונגזרו עליהם עונשי מאסר עולם.

 חמאס 

בעוד שחמאס, או הזרוע הצבאית שלו, מוגדרים כארגון טרור ברוב מדינות העולם, קטר וטורקיה היו המדינות היחידות שתמכו בו באופן גלוי, גם לאחר שהפיל בכוח את שלטון הרשות הפלסטינית ברצועת עזה בשנת 2007. קטר הפכה לתומכת הכלכלית והפוליטית המרכזית של הארגון. כבר מיד לאחר השתלטות חמאס על רצועת עזה, קטר התחייבה על סיוע בסך 250 מיליון דולר. המימון הקטרי הסתכם במאות מיליוני דולרים, כולל סכומים של 400 מיליון דולר ב-2012 וב-2014. בשנת 2012, אמיר קטר היה המנהיג הראשון שביקר בעזה, והכריז על חבילת סיוע נרחבת שהצטברה בסופו של דבר למעל מיליארד דולר. "אגודת הצדקה הקטרית", שבישראל נרשמה כגוף בלתי מותר התומך בחמאס, פועלת ברצועה בחסות של חלוקת סיוע הומניטרי. בנוסף, קטר משמשת גם כמקלט למנהיגי חמאס והפטרון הפוליטי של הארגון. בשנת 2012 עברו מנהיגי חמאס מדמשק לדוחה, על רקע מלחמת האזרחים בסוריה. בקטר התארחו בין היתר ח'אלד משעל, סאלח אל-עארורי וחוסאם בדראן. למעשה, ח'אלד משעל מצא מקלט בקטר עוד בשנות ה-90 המאוחרות, לפני שעבר לדמשק בשנת 2001.

תמיכתה של קטר בחמאס זכתה לביקורת בינלאומית. מנהיגים במזרח התיכון, ובהם ראש ממשלת עיראק לשעבר נורי אל-מאלכי, האשימו את קטר וערב הסעודית במימון ועידוד תנועות טרור. מצרים, הכריזה תחילה על האחים המוסלמים וחמאס כארגוני טרור, אך החלטה זו בוטלה מאוחר יותר בבית משפט לערעורים. בשנת 2014, למשל, התקיים שימוע בוועדת החוץ של בית הנבחרים האמריקאי בנושא מימון טרור, בו הוזהרו קטר וטורקיה מההשלכות של תמיכה בארגון. אולם, ב-2017 רמז ראש ה-CIA, כי אירוח חלק מהנהגת חמאס בקטר נעשה לבקשת ארצות הברית עצמה, כדי שתוכל לנהל עמם ערוץ שיח.

 הערות שוליים 

קטגוריה:קטר
קטגוריה:קטר: יחסי חוץ
קטגוריה:מימון טרור
קטגוריה:חמאס
קטגוריה:טרור אסלאמי