מיסאינפורמציה

מיסאינפורמציה () או מידע מוטעה הוא מידע שגוי או מטעה. מיסאינפורמציה הוא מידע שגוי שמופץ ללא כוונה להטעות ודיסאינפורמציה הוא מידע מטעה ושקרי במכוון. דיסאינפורמציה ומיסאינפורמציה הפכו לנפוצות יותר בעידן הפוסט־אמת בו העובדתיות נדחקת לטובת רגשות ואמונות סובייקטיביות, וההבחנה בין עובדה לדעה מטשטשת.

 מושגים דומים 
 אינפורמציה זדונית – מידע אמיתי שנועד לגרום נזק
 דיסאינפורמציה – מידע שגוי או מטעה באופן מכוון
 פייק ניוז – מידע שגוי או מטעה באופן מכוון, המוצג כידיעה חדשותית
 חדשות סאטיריות  – סוג של פרודיה המוצגת ככתבה חדשותית
 שמועה – טענה המופצת באופן נרחב אף על פי שהיא טרם אומתה
 תאוריית קונספירציה – נרטיב חוזר ושקרי כנגד טענה המקובלת בציבור ובמדע, הטוען למזימות סודיות וזדוניות
 הכחשת המציאות – הכחשה של טענה בניגוד לעדויות חזקות לאמיתותה
 תעמולה – הפצת מידע שנועד להשפיע על דעת הקהל

 היסטוריה 
דוגמאות מוקדמות למיסאינפורמציה כוללות את הפסקווינדות, עלבונות כלפי יריבים פוליטיים שהופצו בתקופת הרנסאנס האיטלקי.

ממוזער| ליטוגרפיה מההפצה הראשונה בקנה מידה גדול של דיסאינפורמציה באמריקה, מתיחת הירח הגדולה
בשנת 1835 התפרסמה בעיתון The Sun בניו-יורק סדרת מאמרים שתיארה את החיים על הירח.  לימים נקראה הפרשה מתיחת הירח הגדולה.

מידע מוטעה הופץ במהלך משברי בריאות רבים. לדוגמה, מידע שגוי על טיפולים אלטרנטיביים הופץ במהלך התפרצות אבולה בשנים 2014–2016.

 השפעה 
מידע מטעה (דיסאינפורמציה) ומידע מוטעה (מיסאינפורמציה) מעמיסים "רעש" על סביבת החדשות, מפחיתים את האמון בחדשות ומעלים את האמון ב"מציאות לא אמיתית". ממחקרים עולה כי ישנן קבוצות אוכלוסייה מסוימות, כגון קשישים, שלהן סיכוי גבוה יותר להשתכנע ממידע מוטעה ברשתות. עצם החשיפה למידע מוטעה מגבירה את האמון בו.

על פי מחקר שפורסם בכתב העת המדעי Nature מיסאינפורמציה ודיסאינפורמציה מהוות איום ממשי על תהליך הבחירות ועל הדמוקרטיה. דמוקרטיה אפקטיבית מתבססת על שיח המבוסס על עובדות והאזרחים בה יכולים לקבל החלטות מושכלות על פי עובדות. מצב זה מתערער כשמיסאינפורמציה ודיסאינפורמציה גוברות. הקיטוב גובר, האמון בתהליכי ההצבעה מתערער והבוחרים מושפעים בהצבעתם מהמידע המוטעה או המטעה. כשהציבור מסתמך באופן נרחב על מידע שאינו נכון, ההחלטות החברתיות עלולות להיות לא אופטימליות, והחלטות אישיות עלולות להיות מנוגדות לאינטרס האישי של הפרט.

 זיהוי 
אחת הדרכים החשובות ביותר לקביעה אם מידע הוא אמין היא קריאה לטרלית. בקריאה לטרלית בודקים אם המידע מופיע גם במקורות מידע מאומתים, כמו ערוצי חדשות מסורתיים. דרך אחרת לקבוע אם מידע הוא עובדתי היא להשתמש בשכל הישר.

ישנם אתרי אינטרנט שנועדו לסייע לאנשים להבחין בין עובדות לבדיות. לדוגמה, האתר פייק ריפורטר אשר עוסק בחקירה, חשיפה וסיכול של פעילות זדונית ברשת בישראל, הכוללת הפצת דיסאינפורמציה וקונספירציות, מבצעי השפעה זרים, שיח שנאה והתארגנויות אלימות ושניתן לדווח בו על תכנים אלה. האתר FactCheck.org שבודק עובדות בתקשורת, במיוחד סיפורים פוליטיים ויראליים. אפשר גם להעלות לאתר שאילתות. ישנם אתרים המתמחים במידע שגוי בנושאים ספציפיים. DeSmog, לדוגמה, מפרסם מידע אמין בנושא משבר האקלים על מנת להתמודד עם מסעות הפרסום השקריים המופצים על ידי מכחישי אקלים. אתרים אחרים כמו ויקיפדיה וסנופס הם גם משאבים בשימוש נרחב לאימות מידע.

 ראו גם 
 פייק ניוז
 הכחשת המציאות
 תוכן שיווקי

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:הונאה
קטגוריה:מסרים שקריים