יחסי רוסיה–חמאס

יחסי רוסיה–חמאס, ארגון הטרור האסלאמיסטי הפלסטיני השולט ברצועת עזה, הם ידידותיים. אף על פי שרוסיה נקטה עמדות נוקשות כנגד הטרור האיסלאמיסטי, רוסיה מעולם לא הגדירה את חמאס כארגון טרור כפי שעשו מדינות רבות.

 היסטוריה 
 יחסים פוסט-סובייטיים מיידיים 
ממוזער|מנהיג חמאס אסמאעיל הנייה בפגישה עם בכירים רוסים במוסקבה ב-2022
לאחר קריסת ברית המועצות ב-1991, רוסיה שיפרה באופן דרמטי את היחסים עם ישראל. במהלך שנות ה-90 וה-2000, ממשלת רוסיה גינתה באופן קבוע את התקפות חמאס, כמו פיגועי האוטובוסים של באר שבע ב-2004, בהם נהרגו 17 בני אדם. עם זאת, רוסיה מעולם לא הגדירה את חמאס כארגון טרור כפי שעשתה עם הטליבאן. ב-2005, סגן שר החוץ הרוסי מיכאיל בוגדנוב אישר מחדש את עמדת רוסיה לפיה רוסיה אינה רואה בחמאס קבוצת טרור אלא כ"חלק בלתי נפרד מהחברה הפלסטינית".

 השתלטות חמאס על עזה 
היחסים בין רוסיה לבין ארגון הטרור חמאס התחממו מיד לאחר הבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית ב-26 בינואר 2006. במסיבת העיתונאים השנתית שלו ב-31 בינואר, לאחר ניצחונו של חמאס, הדגיש נשיא רוסיה ולדימיר פוטין כי רוסיה מעולם לא כינתה את חמאס כקבוצת טרור, והוסיף כי רוסיה לא "מאשרת ותומכת בכל מה שחמאס עושה". פוטין היה בין מנהיגי העולם הראשונים שבירך את ארגון הטרור על ניצחונו בבחירות.

מאז 2006 נערכו פגישות קבועות בין הלשכה המדינית של חמאס לבכירי משרד החוץ הרוסי. ח'אלד משעל, המנהיג הפוליטי של חמאס דאז, התארח בביקור רשמי במוסקבה במרץ 2006. בשנה שלאחר מכן, ב-2007, אירח פוטין את משעל במוסקבה. משעל שיבח את פוטין על "אומץ הלב והגבריות שלו". בשנת 2020, נשיא רוסיה דמיטרי מדבדב נפגש עם משעל.

 מלחמת חרבות ברזל 
בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל, התקרבה רוסיה לחמאס ונהייתה עוינת יותר את ישראל, אף על פי ששמרה על יחסים עם שני הצדדים והציגה עצמה כמתווך.

לאחר מתקפת הטרור של חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר, פוטין גינה את ישראל בעקבות ההסגר הישראלי על עזה והשווה אותו להמצור הנאצי על לנינגרד, אמנם במקביל גם שלח את תנחומיו למשפחות הנרצחים הישראלים ואמר שלישראל יש זכות להגן על עצמה, ותיאר את התקפת חמאס כ"חסרת תקדים באכזריותה". הוא גם גינה את ההפצצות הישראליות שלאחר מכן על עזה וקרא לפתרון שתי המדינות לפתרון הסכסוך. דיפלומטים רוסים של האו"ם גינו מאוחר יותר הן את התקפת חמאס על ישראל והן את ההפגזה הישראלית על שכונות אזרחיות בעזה. עם זאת, רוסיה הצביעה נגד החלטה המגנה את חמאס בעצרת הכללית של האו"ם.

לפי הניו יורק טיימס, רוסיה השתמשה בתקשורת הממלכתית שלה ובפלטפורמות הרשתות החברתיות המובילות כדי לתמוך בחמאס ולהכפיש את ישראל ובת בריתה העיקרית, ארצות הברית. פוטין אמר כי המלחמה מראה "דוגמה ברורה לכישלון מדיניות ארצות הברית במזרח התיכון". ב-14 באוקטובר הודה חמאס לפוטין על "עמדתו בנוגע לתוקפנות הציונית המתמשכת נגד עמנו".

ב-26 באוקטובר אירחה מוסקבה משלחת מדינית בכירה של חמאס, בראשות מוסא אבו מרזוק, צעד אשר ספג גינוי מצד ישראל כ"צעד ראוי לגינוי שנותן תמיכה בטרור ולגיטימציה למעשים הנוראים של מחבלי חמאס".

במשבר בני הערובה של המלחמה, שחרר חמאס אזרחים כפולים רוסים-ישראלים שנחטפו. חמאס תיאר את הפעולות הללו כמחווה של הערכה לתמיכתה של רוסיה בעניין הפלסטיני.

בדצמבר 2023 אמר שר החוץ של רוסיה, סרגיי לברוב, כי מטרותיה של רוסיה ל"פירוז" ו"דנציזיפיקציה" באוקראינה דומות למטרות המוצהרות של ישראל להביס את חמאס ולהקצנה בעזה.

 ראו גם 
 יחסי ישראל–רוסיה
 יחסי חזבאללה-רוסיה
 יחסי הרשות הפלסטינית–רוסיה
 תמיכת איראן בחמאס
 תמיכת קטר בחמאס
 תמיכת טורקיה בחמאס

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:רוסיה: יחסי חוץ
קטגוריה:חמאס