חמ"ל אזרחי

אחים ואחיות לישראל – חמ"ל אזרחי הוא ארגון שהוקם ב-7 באוקטובר 2023 על מנת לסייע לצה"ל במאמץ המלחמתי ולנפגעים גופנית ונפשית בעקבות טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל. מנכ"ל הארגון הוא אבנר אלכסנדר סקל. חברי ועד העמותה הם איל נוה, בן רובוביץ, גיגי לוי-וייס, מיכל ביניש, שי אינבינדר, איתמר מופז, קרן טרנר אייל.
הארגון קיבל את אות הנשיא להתנדבות לשנת תשפ"ד.

 הקמת הארגון ומטרותיו
החמ"ל האזרחי נוסד בעקבות אירועי 7 באוקטובר 2023, תחילה במסגרת ארגון "אחים ואחיות לנשק", ובהמשך נרשם כעמותה עצמאית הפועלת בתחום הסיוע לחיילים ולאזרחים. הארגון מגדיר עצמו כנטול זיקה פוליטית.

מטרותיו העיקריות הן סיוע למאמץ האזרחי והצבאי בזמן חירום, מתן תמיכה לפצועים ולנפגעי טראומה, וחיזוק החוסן האזרחי באמצעות התנדבות, שיתופי פעולה עם מוסדות חינוך, ארגונים אזרחיים ורשויות המדינה. החמ"ל האזרחי פועל על בסיס תרומות מגורמים פרטיים וציבוריים, וביניהם הסוכנות היהודית, קהילות יהודיות וקרנות שונות.

 פעילויות הארגון 
 פעילות בתחילת המלחמה ובחודשים הראשונים
עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, הקים הארגון מרכז פעילות בקיבוץ בית קמה, בשיתוף מתנדבי אחים ואחיות לנשק. הארגון הפעיל 20 צוותי חילוץ שפינו מאות אזרחים וחיילים תחת אש. למעלה מ-3,000 אזרחים ועובדים זרים פונו לאזור בית קמה, שם סופקו להם פתרונות דיור זמניים וסיוע אישי. הצוותים סיפקו לפצועים ולמפונים ציוד חיוני ראשוני.

במענה למחסור במידע ולבלבול ששררו בימים הראשונים למלחמה, גייס הארגון מתנדבים בעלי רקע בהייטק, מודיעין ורשתות חברתיות, שפעלו לאיתור נעדרים באמצעות ניתוחי מידע, כולל שימוש בטכנולוגיות בינה מלאכותית. ממצאי פעילות זו הועברו לגופי הביטחון וסייעו באיתור ניצולים וחטופים. היוזמה, בהובלת ארי הראל ופרופ' קרין נהון, העבירה את המידע לרשויות הביטחון השונות ושימש להצלת חיים.

כמו כן, העניק החמ"ל סיוע למשפחות שכולות בתקופת השבעה ולאחריה. הפעילות נועדה לנסות להקל על המשפחה בזמן ההתמודדות עם האובדן ולספק תמיכה בתקופה הקשה ביותר, הוכנו מאות ערכות אבל שסייעו בניהול השבעה, ונערכו ביקורי בית על ידי צוותים שהוכשרו לנושא. נעשו סדנאות חד פעמיות וכן תוכניות מתמשכות כדי לעזור לנפגעים, בני משפחות וצוותים מטפלים.

במהלך שלושת החודשים הראשונים למלחמה, החמ"ל האזרחי, בשיתוף World Central Kitchen והפדרציות היהודיות בצפון אמריקה, סיפק מעל 500,000 ארוחות חמות לילדים, קשישים ומשפחות מפונים, בתיאום עם הרשויות המקומיות, וסיפקו ביטחון תזונתי לאלו שהתמודדו עם מציאות של עקירה מביתם.

בהמשך הקים הארגון מנהלת ייעודית לטיפול במפונים, שפעלה ביותר מ-350 אתרים, ועסקה באספקת שירותים בסיסיים, הקמת גני ילדים, הפעלת מרכזים לפעילויות חינוכיות וארגון ירידי תעסוקה.

במהלך הלחימה הופעלו חמישה מרכזים לוגיסטיים ברחבי הארץ, שדרכם נאספו, מוינו והופצו אלפי טונות של ציוד חיוני, הן למפונים והן לחיילים. מערך מחשוב ומידע איפשרו ריכוז וניתוב בקשות מהשטח.

 פעילות במלחמת עם כלביא 
מתנדבי החמ"ל האזרחי המשיכו בפעילות לאחר פגיעות של טילים איראניים בבתי אזרחים. מתחמי לינה מוגנים בחניונים ברחבי הארץ.
המתחמים מיועדים למשפחות שאין להן מרחב מוגן בבית, ומספקים פתרון בטוח, נעים ונגיש לשהייה בתקופות חירום. שני מתחמים כבר נפתחו בתל אביב.
בכל מתחם כל משפחה מקבלת אוהל פרטי עם מזרנים. הוקם בכל מתחם אזור משחקים לילדים ואזור לכלבים ושירותים מסודרים. החמ"ל האזרחי פנה לרשויות מקומיות
לפתוח מוקדי איסוף ציוד ועזרה בשינוע הציוד. העיר הראשונה שקיבלה את הבקשה היא עיריית רמת השרון שפתחה מוקד איסוף ציוד עבור משפחות שפונו ואזרחים במקלטים
 פעולות חינוך והעשרה לילדי המפונים
החמ"ל הקים מסגרות חינוכיות ב-80 מרחבים בטוחים לילדי מפונים, שכללו לימודים פורמליים, חוגים ותמיכה רגשית. בין המיזמים הבולטים: הקמת שני בתי ספר – האחד לילדים עם צרכים מיוחדים בשדרות, והאחר לילדי קיבוצי רוחמה וכפר עזה. הוקמו כ-200 גני ילדים, חלקם במסגרות חינוך מיוחדות (למשל דתי, קיבוצי ואנתרופוסופי), ובסיוע של אנשי מקצוע מתחומי החינוך וההעשרה.

נערכו 13 מסעות חינוכיים לילדים ונוער בשיתוף מוסדות החינוך סמינר הקיבוצים ותנועת החלוץ, המכשירה בוגרים לשירות צבאי, ופרדס – מרכז לחינוך ערכי. החמ"ל האזרחי שותף במכינות ושנות שירות ביחיעם, גשר הזיו, עין הבשור וניר יצחק.

 סיוע קהילתי
הארגון פעל בשיתוף משפחות מארחות, במיוחד בירושלים, לאירוח מפונים מהדרום ומהצפון.

הארגון פעל בשיתוף משפחות מארחות, במיוחד בירושלים, לאירוח מפונים מהדרום ומהצפון,
וארגן כ-40 ירידי תעסוקה בערים מרכזיות, בהם הוצעו משרות רבות, קורסים מקצועייםוסיוע בהשתלבות במקומות עבודה.

מתנדבי הארגון סייעו בעבודה ב-30 מפעלים שנקלעו למצוקת כוח אדם עקב המלחמה ברחבי המדינה, ותרמו כ-63,000 ימי התנדבות לתמיכה במשקים חקלאיים בעשרות יישובים ברחבי הארץ ובאזורי הלחימה. המתנדבים עסקו בקטיף של פירות וירקות שהבשילו וגם בזריעה ובשתילה.

סיוע ניתן גם לאוכלוסייה הבדואית בנגב, באמצעות הקמת מרחבים מוגנים, חלוקת מזון וציוד חירום, והדרכות לצוותי חירום.

האוכלוסייה המבוגרת בקרב המפונים קיבלה מענה לצרכים רפואיים ונפשיים.

כ-1,000 בעלי חיים שפונו או ננטשו פונו, טופלו ושוקמו. לפעילות זו גויסו תרומות בסך של כ-1.5 מיליון ש"ח, והיא בוצעה בשיתוף ארגונים פרטיים וציבוריים, כמו גם המשרד להגנת הסביבה.

 קישורים חיצוניים 










 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:אחים לנשק