מחוז אנטוורפן

מחוז אנטוורפן (בהולנדית: Provincie Antwerpen) הוא המחוז הצפוני ביותר בבלגיה, ושייך לאזור הפלמי במדינה. הוא גובל עם צפון בראבנט בהולנד מצפון, ועם המחוזות הבלגיים: לימבורג, בראבנט הפלמית ומזרח פלנדריה.

בירת המחוז היא העיר אנטוורפן, הכוללת את נמל אנטוורפן (הנמל הימי השני בגודלו באירופה). שטחו משתרע על 2,876 ק"מ, והוא מונה למעלה מ-1.85 מיליון תושבים (נכון לינואר 2019), והוא המחוז המאוכלס ביותר במדינה. המחוז מורכב משלושה רבעים: אנטוורפן, מכלן וטרנהוט. החלק המזרחי של המחוז מהווה את החלק העיקרי של אזור הקמפן.

 הִיסטוֹרִיָה 
במהלך ימי הביניים האזור היה חלק מהאימפריה הפרנקית.
ממוזער|240x240 פיקסלים| תוצאות הביזה של הכפר וומלגם ב-1589. מלחמת שמונים שנה, ציור מאת סבסטיאן ורנקס .
בשנת 1235 הפכו צאצאיו של הנרי החמישי לדוכסי בראבנט והאזור עצמו היה החלק הצפוני של דוכסות בראבנט. בשנת 1430 הפכה הדוכסות לחלק מדוכסות בורגונדי עד לשנת 1477 כאשר היא נפלה בידי בית הבסבורג. ב-1713, בתום מלחמת הירושה הספרדית, האזור הפך לחלק מהולנד האוסטרית עד 1794, כאשר ב-1790 הפכה לחלק מארצות הברית של בלגיה קצרת הימים. ב-1 באוקטובר 1795 הולנד האוסטרית לשעבר סופחה על ידי צרפת תחת המדריך הצרפתי .

המחוז המודרני נוצר כחלוקה זמנית במהלך האימפריה הצרפתית הראשונה (כאשר דרום הולנד הייתה חלק מצרפת). לאחר תבוסתו של נפוליאון, השטח הפך לחלק מהממלכה המאוחדת של הולנד כמחוז מרכז ברבנט, מה שהבדיל אותו מצפון בראבנט ודרום בראבנט. בשנת 1830, לאחר עצמאותה של בלגיה שונה שם המחוז לאנטוורפן (על שם העיר והבירה המרכזית שלו).

 מושלים מאז 1830 
מושלי המחוז הבלגי של אנטוורפן
 פרנסואה דה רוביאנו (1830–1831)
 ז'אן פרנסואה טיילמנס (1831)
 צ'ארלס רוג'יר (1831–1832 ו-1834–1840)
 אנרי דה ברוקר (1840–1844)
 ז'ול מאלו (1844–1845)
 יאן טייכמן (1845–1862)
 אדוארד פיקה ד'אידג'ם (1862–1887)
 Charles du Bois de Vroylande (1887–1888)
 אדוארד אוסי דה זגווארט (1889–1900)
 פרדגנד קוגלס (1900–1907)
 לואי דה ברוצ'ובן דה ברגייק (1907–1908)
 פרדיננד דה ביילט-לאטור (1908–1912)
 גסטון ואן דה וורווה דה שילד (1912–1923)
 ז'ורז' הולוואט (1923–1945)
 ריצ'רד דקלרק (1946–1966)
 אנדריס קינסברגן (1967–1993)
 קמיל פאולוס (1993–2008)
 קאתי ברקס (מאז 2008)

 אוכלוסייה 
 1846: 406,354
 1856: 434,485
 1866: 456,607
 1880: 577,232
 1890: 700,019
 1900: 819,159
 1910: 968,677
 1920: 1,016,963
 1930: 1,173,363
 1947: 1,281,333
 2008: 1,715,707
 2010: 1,744,862

 שפה ודת 
ממוזער| דובר ברבנטית, הוקלט בסלובקיה .
כמו בכל המחוזות הפלמיים, השפה הרשמית והמרכזית של מחוז אנטוורפן היא הולנדית. כמו בראבנט הפלמי, צפון בראבנט ובריסל, הניב המקומי הוא פלמית ברבנטית .

על פי "תוכנית הסקר החברתי הבינלאומי 2008: דת III" מאת איגוד הנתונים ארכיוני הדת, 73.3% מאוכלוסיית אנטוורפן מזהים את עצמם כקתולים, 24.1% כלא דתיים, 2.6% מזהים את עצמם כבני דתות אחרות.

 מועצת המחוז 
במחוז אנטוורפן יש מועצת פרובינציאלית הנבחרת כל שש שנים. המושלת הנוכחית היא קאתי ברקס, מונתה ב-2008 על ידי הממשלה הפלמית.

הבחירות האחרונות נערכו ב-14 באוקטובר 2018. המפלגות הבאות נבחרו למועצה המונה 36 חברים:
 הברית הפלמית החדשה: 14 מושבים
 המפלגה הנוצרית-דמוקרטית: 6 מושבים
 האינטרס הפלנדרי: 6 מושבים
 מפלגת הירוקים: 5 מושבים
 המפלגה הפתוחה של הליברלים והדמוקרטים הפלמים: 2 מושבים
 קדימה: 2 מושבים
 מפלגת העבודה: מושב אחד

 חינוך ומחקר 
במחוז נמצאים מספר מוסדות חינוך ואוניברסיטת אנטוורפן. מספר מוסדות מחקר ממוקמים במחוז, כגון SCK•CEN, המכון האירופי לחומרי ייחוס ומדידות (IRMM) והמכון הפלמי למחקר טכנולוגי (VITO). בתי ספר בינלאומיים באנטוורפן כוללים את בית הספר הבינלאומי של אנטוורפן ואת Lycée Français International d'Anvers .

 כַּלְכָּלָה 
התוצר המקומי הגולמי (תוצר) של המחוז עמד על 88 מיליארד אירו ב-2018. התמ"ג לנפש מותאם לכוח הקנייה היה 41,900 אירו או 139% מהממוצע של EU27 באותה שנה.

נמל אנטוורפן הוא הלב הכלכלי של המחוז. עד למשבר החקלאי של 1880, חלקו המזרחי של המחוז היה אזור חקלאי ברובו. הפיתוח התעשייתי של החלק המזרחי של הפרובינציה, חלק מאזור הקמפן, החל בסוף המאה ה-19 כאשר התעשייה התבססה באזור. הזמינות של כוח עבודה זול, כבישים חדשים, תעלות, חשמליות ומסילות ברזל כמו הריין הברזל, עוררה את ההתיישבות של תעשייה חדשה. לצד עסקי התעלות, הנייר והדפוס הוקמה תעשיית לבנים בטורנהוט, כמו גם מתכות אל-ברזליות ב-Balen-Nete, מפעלי דינמיט בארנדונק ובאלן, מפעלי טבק וסיגרים בארנדונק, ומפעל הנעליים הראשון בהרנטלס. במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 נמשכה ההתרחבות התעשייתית של האזור עם מפעלי הרדיום והנחושת באולן, מפעל הזכוכית במול-גומפל ותעשיית היהלומים בגרובנדונק ובניילן .

במאה ה-20 הוקם המתקן הגרעיני הראשון בבלגיה ב-SCK•CEN במול ב-1962. המכון האירופי לחומרי ייחוס ומדידות (IRMM), אחד ממרכזי המחקר המשותפים של האיחוד האירופי, נוסד בג'ל בשנת 1957 כתוצאה מהסכם רומא . Innotek הוא מרכז טכנולוגי הממוקם בג'ל ומהווה חלק מרשת מרכז העסקים והחדשנות האירופי (EBN). התעשייה באזור קמפין של המחוז ממוקמת בעיקר לצד E313, E34 ותעלת אלברט.

 אַבטָלָה 
שיעור האבטלה עמד על 5.9% בשנת 2017 והיה נמוך מהממוצע הארצי.
שָׁנָה 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 שיעור אבטלה 5.7 5.0 4.6 5.7 6.0 5.7 5.3 6.2 6.1 6.1 6.1 5.9 4.3

 תעשייה כימית 
לאחר מלחמת העולם השנייה הורחב נמל אנטוורפן, ובשטחו הוקמו כמה מפעלים כימיים ובתי זיקוק לנפט, כולל מתקנים של באייר, BASF ומונסנטו. התעשייה הכימית והפטרוכימית מיוצגת באופן נרחב באזור הנמל והיא מהווה את אשכול התעשייה הפטרוכימית האשכולות השני בגודלו בעולם, אחרי זה של יוסטון (ארצות הברית). המפעל Amoco Chemical Belgium NV (כיום חלק מ-BP) נוסד בג'ל ב-1967.

 יהלומים 
תעשיית היהלומים והמסחר ממוקמים באופן מסורתי באנטוורפן. בסוף המאה ה-19 הקים הנדריק קאסייר חברה לחיתוך יהלומים מחוץ לאנטוורפן, בגרובנדונק. הנדריק קאסירס ופרנס דלה מונטן הניחו את היסודות של תעשיית היהלומים באזור קאמפן. התעשייה תתיישב בניילן, הרנטאוט, בוול, קסל, וורסלאר וברלאר .

 חלוקות משנה מנהליות 
ימין|500x500 פיקסלים
המחוז מחולק לשלושה רבעים מנהליים (arrondissementen בהולנדית) המכילים 69 עיריות (המספרים מתייחסים למיקום העיריות במפה המוצגת בסעיף זה):
רובע אנטוורפן : רובע מכלן : רובע טרנהוט : 0 1. ארטסלאר
 0 2. אנטוורפן (אנטוורפן)
 0 8. בוכאוט
 10. בּוּם
 12. בורסביק
 13. ברשאת
 14. ברכט
 17. אדגם
 18. אסן
 22. המיקסם
 27. הוב
 29. קלמטהוט
 30. קפלן
 32. קונטיך
 36. מוֹך
 37. מאלה
 42. מורטסל
 43. ניאל
 49. רנסט
 53. ראמסט
 54. של
 55. שילד
 56. שוטן
 59. סטברוק
 64. Wijnegem
 66. וומלגם
 67. Wuustwezel
 68. זנדהובן
 69. זוירסל
 70. זוויינדרכט 0 7. ברלאר
 0 9. בונהיידן
 11. בורנם
 16. דופל
 21. היסט-אופ-דן-ברג
 34. ליר (עיר)
 38. מכלן
 44. ניילן
 47. פוטה
 48. פורס-סנט-אמנדס
 58. Sint-Katelijne-Waver
 65. ווילברוק 0 3. ארנדונק
 0 4. בארל-הרטוג
 0 5. באלן
 0 6. בארסה
 15. דסל
 19. ג'יל
 20. גרובנדונק
 23. הרנטלס
 24. הרנטאוט
 25. הרסלט
 26. Hoogstraten
 28. חולשוט
 31. קסטרלי
 33. לאקדאל
 35. ליל
 39. מירהוט
 40. Merksplas
 41. מול
 45. אולן
 46. עוד-טרנהוט
 50. ראוולס
 51. רטי
 52. רייקבורסל
 60. טרנהוט
 61. וורסלאר
 62. ווסלר
 63. ווסטרלו

 קישורים חיצוניים 


 Flag of the Antwerp province

 הערות שוליים 

קטגוריה:בלגיה: פרובינציות