תמיכת קטר בחמאס

החל מהעשורים הראשונים של המאה ה-21 הייתה קטר תומכת של ארגון הטרור חמאס וסיפקה לו תמיכה כלכלית, מדינית ואידאולוגית. לאחר החלשות הקשר עם סוריה, קטר, יחד עם טורקיה ואיראן הן כיום שלוש בעלות הברית המרכזיות של חמאס. קטר העבירה לחמאס יותר מ-1.8 מיליארד דולר באמצעות הוועדה הקטרית לשיקום רצועת עזה. משנת 2012, קטר מארחת את ראשי ארגון הטרור כאשר ראש חמאס ח'אלד משעל עבר מסוריה לקטר. ראש חמאס עד לחיסולו בשנת 2024, אסמאעיל הנייה, התגורר בדוחה מאז 2016. קטר נחשבת לתומכת הפיננסית ובעלת הברית הזרה החשובה ביותר של חמאס.

יחסי החוץ של חמאס מהווים מרכיב חשוב בפעילות הארגון ומאפשרים לו פעילות בתחומים אחרים - התחום הצבאי, המדיני והכלכלי. לפי ארגון Counter Extremism Project  חמאס נשען בעיקר על תמיכתן של איראן, קטר וטורקיה ומקבל סיוע גם מצד סין, רוסיה וצפון קוריאה. איראן מספקת לחמאס סיוע צבאי ישיר הכולל רקטות, טילים, תחמושת, הדרכה צבאית וטכנית ותיאום מבצעי, לעיתים דרך גורמים פרוקסי כמו חזבאללה וסוריה איראן מספקת לחאמס גם תמיכה כספית, דיפלומטית ואידאולוגית. טורקיה מספקת לחמאס גיטימציה מדינית ודיפלומטית, היא מסייעת לו כספית ואידאולוגית. היא מקדמת גם סיוע הומניטרי ומיזמים אזרחיים בעזה, כמו משט המרמרה, וכן עידוד תמיכה פומבית בחמאס של נשיא המדינה רג'פ טאיפ ארדואן. קטר מספקת לחמאס תמיכה כספית נרחבת, סיוע הומניטרי ומימון של מיזמים אזרחיים ברצועת עזה. קטאר גם מספקת לחמאס סיוע מדיני ודיפלומטי וכן סיוע אידאולוגי ברחבי העולם המוסלמי והמערבי.

בנוסף לתמיכה כספית, קטר מספקת לחמאס תמיכה דיפלומטית חשובה. קטר משמשת כמתווכת מרכזית בסכסוכים בין חמאס לישראל. היא מארחת את ראשי חמאס לפגישות מדיניות ומספקת פלטפורמה לשיחות פיוס ולמשא ומתן על הפסקות אש. היחסים בין קטר לחמאס התחזקו במיוחד לאחר שקטר הסכימה לארח את הנהגת חמאס בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה, וכך אפשרה להם להימנע מתמיכה איראנית בלעדית.

בזמן מלחמת חרבות ברזל אירחה קטר את המנהיגות המדינית של החמאס ושימשה כמתווכת בשיחות על עסקאות שחרור החטופים שמוחזקים על ידי חמאס בעזה. בנובמבר 2024 הודיעה קטר כי השעתה את תפקידה כמתווכת וביקשה ממנהיגי החמאס לצאת מהמדינה, אולם משרדי החמאס בקטר לא נסגרו לצמיתות. מסמכים שנתפסו על ידי צה"ל בעזה בזמן המלחמה, קושרים בין קטר למימון חשאי של הזרוע הצבאית של חמאס. קטר העבירה כסף לחמאס בחשאי, באמצעות אגודות צדקה ובאמצעות מענקים להנהגת החמאס בקטר. הכסף עבר לאחר מכן לטורקיה, ומשם שימש למימון פיגועים.

 היסטוריה 
ב-2007 היו קטר וטורקיה המדינות היחידות שתמכו בחמאס לאחר שארגון הטרור הדיח את הרשות הפלסטינית מרצועת עזה. היחסים בין חמאס לקטר התהדקו בשנים 2008–2009 כאשר חאלד משעל הוזמן להשתתף בפסגת דוחא שם ישב לצד האמיר הקטרי דאז חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני. האמיר התחייב לתת לארגון הטרור 250 מיליון דולר לתיקון הנזק שנגרם במלחמה בעזה. אירועים אלו גרמו לקטר להפוך לשחקנית הראשית ב"נושא הפלסטיני". קטר כינתה את המצור על עזה לא צודק ולא מוסרי, מה שגרם לממשלת חמאס בעזה, לרבות ראש הממשלה לשעבר אסמאעיל הנייה, להודות לקטר על תמיכתה "ללא תנאי". קטר החלה אז להעניק באופן קבוע תמיכה פוליטית, חומרית, הומניטרית וכלכלית לארגון הטרור חמאס.

בשנת 2012 הפך האמיר לשעבר של קטר, חמד בן ח'ליפה אאל-ת'אני, לראש המדינה הראשון שביקר בעזה תחת שלטון חמאס. הוא התחייב לגייס 400 מיליון דולר לבנייה מחדש. תמיכה בחמאס הועילה פוליטית לטורקיה ולקטר מכיוון שהעניין הפלסטיני זוכה לתמיכה עממית בקרב האזרחים במדינותיהם.

בהתייחסו לתמיכה של קטר בחמאס, במהלך ביקור בעזה ב-2015, אמר הפקיד הקטרי מוחמד אל-עמאדי, שקטר משתמשת בכסף לא כדי לעזור לחמאס אלא לעם הפלסטיני בכללותו. עם זאת, הוא מכיר בכך שנתינה לעם הפלסטיני פירושה נתינה לחמאס. אל-עמאדי אמר, "אתה צריך לתמוך בהם. אתה לא אוהב אותם, לא אוהב אותם. אבל הם שולטים במדינה, אתה יודע". יש הטוענים כי היחסים של חמאס עם קטר מעמידים את חמאס במצב מביך מכיוון שקטר הפכה לחלק מהבעיה הערבית האזורית.

אחרי ההסלמה בדרום בנובמבר 2018 והפסקת האש בין ישראל לחמאס, הרשות הפלסטינית סירבה להמשיך להעביר את הכספים מקטר לחמאס-עזה. על מנת לוודא שהעברת הכספים תימשך, ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו שלח מכתב בקשה לקטר בנימוק שהעברתם תביא תסייע לשמירה על יציבות אזורית. נתניהו גם ביקש משר האוצר האמריקאי בממשל טראמפ, סטיבן מנוצ'ין, לשלוח מכתב המבטיח לקטרים שהכספים שישלמו למימון החמאס - לא ייחשבו מימון לטרור.

בדצמבר 2019 נפגש שר החוץ הקטרי מוחמד בן ת'אני (כיום ראש ממשלת קטר) עם בכירי חמאס איסמאעיל הנייה ועיזאת א-רישק. בפגישה זו הצהיר הנייה: "המענק הקטרי הוא עורק התנועה הראשי של התנועה, חמאס".

בשנת 2020 בזמן מגפת הקורונה ותוך כדי טרור בלונים מרצועת עזה נפגש אל עמאדי עם בכירים ישראלים ולאחר מכן הגיע לרצועת עזה על מנת לאפשר המשך המענקים הכספיים לחמאס. אל-עמאדי נפגש עם מנהיג חמאס בעזה יחיא סינוואר על מנת לתווך בין ישראל לבין חמאס.

במאי 2021, לאחר מבצע שומר החומות, דיווח הנייה לסינוואר על פגישתו עם אמיר קטר ועל הסכמה עקרונית "לספק תמיכה דיסקרטית". עד אותה עת גויסו לרשות הנהגת חמאס 11 מיליון דולר מהאמיר.

ב-2022 בעקבות ירי של חמאס מעזה על ישובי העוטף המתווך הקטרי, מוחמד אל-עמאדי הגיע לרצועת עזה על מנת לפעול לרגיעה במהלך המונדיאל בקטר. אל-עמאדי נפגש עם בכירים בעזה ובישראל על מנת לתווך בין הצדדים תוך שיתוף פעולה של מצרים.

ממשלת ישראל אישרה ואפשרה את העברת הכספים מקטר לחמאס עד אוקטובר 2023, ונטען כי עשתה זאת מסיבות פוליטיות. במסגרת עסקה שנויה במחלוקת, ממשלת ישראל בראשות בנימין נתניהו עודדה את תמיכת קטר בחמאס במשך שנים רבות, בתקווה שהדבר יהפוך את חמאס למשקל נגד משמעותי לרשות הפלסטינית וימנע את כינון המדינה הפלסטינית. בין דמויות המפתח מהצד הקטרי היה ע'אנם בן סעד אאל סעד.

תמיכה בהכשרה צבאית ופעילות מחוץ לעזה

מעבר לתמיכה הכספית, קטר סייעה לחמאס גם בהיבטים צבאיים. על פי דוח סודי של הרשות הפלסטינית, המודיעין הקטרי נפגש עם נציגי חמאס כדי לפקח על הכנת גדוד צבאי מיוחד עבור גדודי אל-קסאם בבסיסים הצבאיים בקטר ובטורקיה. התמיכה הקטרית התרחבה גם מעבר לרצועת עזה - פלסטינים שנמלטו מסוריה ללבנון שולבו בגדודי השיבה של חמאס במימון קטרי.

 מלחמת חרבות ברזל 
לאחר מתקפת הפתע של חמאס בדרום ישראל ב-7 באוקטובר 2023 ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, אירוח המשרד המדיני של חמאס בדוחא ספג ביקורת רבה יותר. בשיחה עם כלי התקשורת בדוחא לצד ראש ממשלת קטר, שייח' מוחמד בן עבדולרחמן אל-ת'אני, אמר שר החוץ האמריקני אנתוני בלינקן "לא יכולים להיות יותר בעסקים כרגיל עם חמאס".

בנובמבר 2024 אישרה קטר כי הנהגת חמאס עזבה את קטר לבקשת המדינה, על אף שלא התקבלה החלטה לסגירה של משרדי הארגון. בעקבות החלטת קטר נקלטו מנהיגי חמאס במדינות אחרות.

על פי דוח מודיעיני שנכתב עבור פרקליטי משפחות קורבנות חמאס מ־7 באוקטובר, קטר מציגה את עצמה באופן כוזב כמתווכת הוגנת, בעלת השפעה ממתנת, ואסור היה לאפשר לה לשמש כמתווכת מרכזית בעימות בעזה ובמשא ומתן לשחרור החטופים. בדוח נכתב גם שקטר מרוויחה בצורה ישירה משפיכות הדמים ומההשלכות והמתיחות הגאופוליטיות הנובעות ממדיניותה. עוד נכתב שהטענה של קטר שהמימון שלה יועד לרווחת הפלסטינים ולא לפעילות צבאית של החמאס אינה מהימנה. קטר הייתה מודעת לפעילות הצבאית של חמאס ותמכה בה יותר מעשור.

 ראו גם 
 יחסי החוץ של חמאס
 תמיכת איראן בחמאס
 תמיכת טורקיה בחמאס
 יחסי רוסיה–חמאס
 טרור בחסות קטר
 יחסי ישראל–קטר
 פרשת השחיתות הקטרית בפרלמנט האירופי
 פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר
 אל-ג'זירה

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:קטר: יחסי חוץ
קטגוריה:חמאס
קטגוריה:יחסי ישראל–קטר