יד דומיננטית

המונח יד דומיננטית (באנגלית: Handedness) בביולוגיה של גוף האדם מתייחס לשימוש מועדף של אדם ביד אחת, בשל היותה חזקה יותר, מהירה יותר או זריזה יותר. בהתאם, לעיתים קרובות, היד החלשה יותר, הפחות זריזה או פשוט פחות מועדפת סובייקטיבית, נקראת היד הלא דומיננטית. בעלי יד ימין דומיננטית מכונים ימניים ובעלי יד שמאל דומיננטית נקראים שמאליים, איטרים או איטרי יד ימינם. במחקר משנת 1975 שבו נאסף מידע על 7,688 ילדים בכיתות א'–ו' בארצות הברית, בעלי יד שמאל דומיננטית היוו 9.6% מהמדגם, כאשר 10.5% מהילדים הזכרים ו-8.7% מהילדות היו שמאליים. בסך הכל, כ-90% מהאנשים באוכלוסייה הכללית הם ימניים. דומיננטיות של יד מוגדרת לעיתים קרובות על פי היד של האדם אשר משמשת אותו לכתיבה, מכיוון שיחסית נפוץ שאנשים מעדיפים לבצע משימה מסוימת עם יד מסוימת. ישנם אנשים בעלי אמבידקסטריות אמיתית (העדפה שווה של כל יד), אבל הדבר נדיר, היות שרוב האנשים מעדיפים להשתמש ביד אחת לרוב המטרות.

רוב המחקרים מצביעים על כך שלשמאליות יש סמן אפיגנטי – שילוב של גנטיקה, ביולוגיה וסביבה.

מכיוון שהרוב המכריע באוכלוסייה הוא ימני, מכשירים רבים מיועדים לשימוש על ידי אנשים ימניים, מה שמקשה על השימוש בהם על ידי אנשים שמאליים. במדינות רבות, אנשים שמאליים נדרשים או נדרשו בעבר לכתוב ביד ימין. עם זאת, לשמאליים יש יתרון בענפי ספורט שכולל הכוונה למטרה באזור של שליטה של היריב, שכן יריביהם רגילים יותר ליריבים מקרב הרוב הימני. כתוצאה מכך, הם זוכים לייצוג יתר בבייסבול, טניס, סיף, קריקט, אגרוף, ואמנויות לחימה משולבות.

 סוגים 
 ימניות – בעלי יד ימין דומיננטית מהווים רוב באוכלוסייה הכללית. על פי מחקרים כ־90% מהאוכלוסייה ימניים.
 שמאליות – בעלי יד שמאל דומיננטית הם מיעוט באוכלוסייה הכללית. על פי מחקרים כ־10% בלבד מהאוכלוסייה הם שמאליים.
 אמבידקסטריות – בעלי יכולת שווה בשתי הידיים. אמבידקסטרים נוטים בכל זאת להעדיף את היד הדומיננטית במקור. תופעה זו נדירה, עם שכיחות של כ-1%.
 דומיננטיות צולבת – שינוי העדפת היד בין משימות שונות. התופעה נפוצה בערך כמו שמאליות וקשורה להתפתחות המח בילדות.

 מדידה 
דומיננטיות של יד עשויה להימדד באופן התנהגותי (מדדי ביצוע) או באמצעות שאלונים (מדדי העדפה). שאלון דומיננטיות היד של אדינבורו (Edinburgh Handedness Inventory) נמצא בשימוש משנת 1971 אך נחשב קשה לשימוש. מהדורות של השאלון פורסמו על ידי וייל ועל ידי וויליאמס. קיים שאלון ארוך יותר של ווטרלו (Waterloo Handedness Questionnaire) אינו נגיש באופן נרחב.

 גורמים 
ישנן מספר תיאוריות בנוגע לסיבות להתפתחות דומיננטיות של יד.

 גורמים גנטיים 
הדפוסים התורשתיים אשר משפיעים על דומיננטיות של יד מורכבים. לדוגמה, אם שני ההורים של ילד הם שמאליים, יש סיכוי של 26% שאותו ילד יהיה שמאלי. מחקר על תאומים מ-25,732 משפחות מצביע על כך שמידת השפעת הרכיב התורשתי בקביעת דומיננטיות של יד היא כ-24%.

קיימים שני מודלים תאורטיים של גנים בודדים אשר שואפים להסביר את דפוסי ההורשה של דומיננטיות היד, האחד של מריאן אננט מאוניברסיטת לסטר, והשני של כריס מקמנוס מיוניברסיטי קולג' לונדון. עם זאת, עדויות רבות ממחקרים גנטיים מצביעות על כך שלא ניתן להסביר שונות גנטית בדומיננטיות של יד באמצעות גן בודד. ישנם חוקרים אשר מסיקים שדומיננטיות של יד היא פוליגנית ומעריכים שלפחות 40 גנים תורמים לתכונה זו.

 חשיפה הורמונלית טרום-לידתית 
ארבעה מחקרים מצביעים על כך שאנשים שסבלו מחשיפה בתוך הרחם לדיאתילסטילבסטרול (תרופה סינתטית מבוססת אסטרוגן שנעשה בה שימוש בין 1940 ל-1971) היו בסבירות גבוהה יותר להיות שמאליים על פני קבוצת הביקורת הקלינית. מחקרים על בעלי חיים עם דיאתילסטילבסטרול מרמזים כי אסטרוגן משפיע על המח המתפתח, כולל החלק השולט בהתנהגות המינית ובדומיננטיות של ימין ושמאל.

 אולטרסאונד 
תיאוריה נוספת היא שאולטרסאונד עשוי לפעמים להשפיע על מח העובר, ולגרום לשיעורים גבוהים יותר של יד שמאל דומיננטית בילדים שאמהותיהם עוברות הליך אולטרסאונד במהלך ההריון. מחקרים מראים שיש קשר חלש בין בדיקת אולטרסאונד (סונוגרפיה אשר משמשת לבדיקת התפתחות בריאה של העובר והאם) לבין דומיננטיות של יד שמאל.

 סמנים אפיגנטיים 
מחקרים עם תאומים מצביעים על כך שגורמים גנטיים מסבירים 25% מהשונות בדומיננטיות היד וגורמים סביבתיים מסבירים את 75% השונות הנותרת. בעוד שהבסיס המולקולרי לאפיגנטיקה של דומיננטיות ידיים אינו ברור ברובו, אוקלנבורג ועמיתיו (2017) מצאו שמתילציה א-סימטרית של אתרי CpG ממלאת תפקיד מפתח לאסימטריות של ביטוי גנטי שקשורות בדומיננטיות יד.

 דומיננטיות המיספרית של שפה 
אחת התיאוריות הנפוצות בקשר לדומיננטיות יד היא חלוקת העבודה של ההמיספרות במח. אצל רוב האנשים, הצד השמאלי של המח שולט בדיבור. על פי התאוריה יעיל יותר עבור המח לחלק משימות עיקריות בין ההמיספרות – כך שרוב האנשים עשויים להשתמש בהמיספרה שאינה מדברת (ימין) לתפיסה ומוטוריקה גסה. מכיוון שדיבור הוא משימת שליטה מוטורית מורכבת מאוד, אזורי המוטוריקה העדינה המיוחדת השולטים בדיבור משמשים ביעילות רבה גם לשלוט בתנועת מוטוריקה עדינה ביד הדומיננטית. מכיוון שיד ימין נשלטת על ידי ההמיספרה השמאלית (ויד שמאל נשלטת על ידי ההמיספרה הימנית), רוב האנשים הם ימניים. התיאוריה קשורה בכך שלאנשים שמאליים יש ארגון הפוך, כלומר - תמונת ראי של החלוקה הפונקציונלית במח ביחס לימניים. עם זאת, רוב השמאליים נמצאו כבעלי דומיננטיות שפתית בהמיספרה השמאלית - בדיוק כמו ימניים. רק כ-30% מהשמאליים אינם דומיננטיים בשפה בהמיספרה השמאלית. לחלקם יש ארגון מח הפוך, שבו העיבוד המילולי מתרחש בהמיספרה הימנית והעיבוד החזותי-מרחבי דומיננטי בהמיספרה השמאלית. לחלק אחר של השמאליים יש ארגון דו-צדדי פחות מובהק, שבו שתי ההמיספרות ממלאות חלקים של אותן פונקציות. משימות שנועדו לחקור דומיננטיות יד מכומתות על ידי מיצוע של כל סוגי השמאליים. הממצאים הכלליים הם ששמאליים מראים את אותו דפוס בדומה לימניים, אך עם אסימטריה מופחתת. ממצא זה נובע ככל הנראה מהחלק הקטן של שמאליים שיש להם ארגון מח לא טיפוסי.

 ציר זמן התפתחותי 
מחקרים אודות עוברים מצאו שדומיננטיות יד ברחם מהווה מנבא מדויק מאוד של דומיננטיות היד לאחר הלידה. במחקר משנת 2013, 39% מהתינוקות (בגילאי 6 עד 14 חודשים) ו-97% מהפעוטות (בגילאי 18 עד 24 חודשים) הראו העדפת יד.

תינוקות הראו שינויים תכופים בהעדפת יד מובילה במשימות אחיזה ומניפולציה של אובייקטים, במיוחד באחיזה ביד אחת לעומת משימות אחיזה בשתי ידיים. בגילאי 36–48 חודשים נצפתה ירידה משמעותית בשונות בהעדפת ידיים באחיזה ביד אחת. ניתן לראות ירידה זאת בשונות בשלב מוקדם יותר במניפולציה בשתי ידיים.

ניתן לייחס את הירידה בשונות בדומיננטיות יד בקרב פעוטות בגילאי 36–48 חודשים לנוכחות בגני ילדים, בשל פעילות מוגברת של יד אחת כמו ציור וצביעה. שראון וברידן מציינים שדומיננטיות יד ימין עולה עם הגיל עד לגיל ההתבגרות.

 מתאם עם גורמים נוספים 
התפנית המשמעותית במחקר העדכני בנוגע לדומיננטיות יד הייתה לכיוון הדגשת מידת הדומיננטיות ולא הצד הדומיננטי בתור המשתנה העיקרי.

 אינטליגנציה 
בספרו "Right-Hand, Left-Hand", כריס מקמנוס מיוניברסיטי קולג' לונדון טוען ששיעור השמאליים באוכלוסייה הולך וגדל ושלחלק גדול מחלקם באוכלוסייה של בעלי יד שמאל דומיננטית הישגים גבוהים. החוקר טוען שהמח של שמאליים בנוי בצורה שמגדילה את טווח היכולות שלהם ושהגנים אשר קובעים שמאליות שולטים גם בהתפתחות מרכזי השפה של המוח.

שמאליים מיוצגים בייצוג יתר בקרב בעלי מיומנויות קוגניטיביות נמוכות ולקות נפשית, כאשר אנשים עם מוגבלות שכלית נמצאים בסבירות גבוהה פי שניים בערך להיות שמאליים, כמו גם שכיחות גבוהה יחסית של יכולות קוגניטיביות ולא קוגניטיביות נמוכות יותר בקרב ילדים שמאליים. עם זאת, אנשים שמאליים גם מיוצגים יתר על המידה בארגונים של בעלי מנת משכל גבוהה, כמו מנסה. מחקר משנת 2005 מצא כי "כ-20% מחברי מנסה הם שמאליים, כפול מהשיעור ברוב האוכלוסיות הכלליות".

נמצא כי לשמאליים יש סבירות גבוהה יותר לביצועים טובים יותר במבחני אינטליגנציה מאשר לימניים ובנוסף נמצא שלימניים לקח זמן רב יותר להשלים את המבחנים. בסקירה שיטתית ובמטה-אנליזה נמצא כי לימניים יש ציוני IQ גבוהים יותר, אך הבדל זה היה זניח (כ-1.5 נקודות).

שכיחות הקשיים בהבחנה בין הצדדים שמאל וימין נחקרה בקבוצה של 2,720 חברים בוגרים של מנסה ו-Intertel (ארגונים של בעלי מנת משכל גבוהה). על פי המחקר, 7.2% מהגברים ו-18.8% מהנשים העריכו את חוש הכיוון ימין-שמאל שלהם כגרוע או מתחת לממוצע. יתרה מכך, משתתפים שהיו יחסית דו-צדדיים חוו בעיות בתדירות גבוהה יותר מאשר אלו שהיו שמאליים או ימניים מובהקים יותר. מחקר זה חשף גם השפעה של הגיל, כאשר משתתפים צעירים יותר דיווחו על יותר בעיות.

 אינטליגנציה בגיל הרך 
במחקר שבדק האם פיתוח דומיננטיות יד במהלך הינקות נמצא במתאם עם יכולות השפה אצל פעוטות, נבדקו 38 תינוקות תוך מעקב אחריהם עד גיל 12 חודשים ושוב בין גילאי 18 עד 24 חודשים. החוקרים גילו ששימוש עקבי ביד ימין או שמאל במהלך הינקות (כגון שימוש ביד ימין כדי להחזיר את המוצץ, או אחיזה של חפצים אקראיים ביד שמאל), היה מנבא טוב לכישורי שפה גבוהים בהמשך החיים.

 מוזיקה 
בשני מחקרים נמצא כי שמאליים, במיוחד אלו עם העדפת ידיים מעורבת, הראו ביצועים טובים יותר באופן משמעותי בהשוואה לימניים במשימות זיכרון מוזיקלי. בנוסף ישנם הבדלים בדומיננטיות יד בתפיסת דפוסים מוזיקליים. שמאליים הטרוגניים יותר מימניים בתפיסה של אשליות סטריאו מסוימות, כגון אשליית האוקטבה, אשליית קנה המידה ואשליית גליסנדו.

 בריאות 
מחקרים מצאו מתאם חיובי בין שמאליות למספר הפרעות פיזיות ונפשיות ובעיות בריאות ספציפיות, כולל:
 משקל לידה נמוך וסיבוכים בלידה נמצאים במתאם חיובי עם שמאליות.
 מגוון הפרעות נוירו-פסיכיאטריות והתפתחותיות כמו הפרעות על הספקטרום האוטיסטי, דיכאון, הפרעה דו-קוטבית, הפרעות חרדה, סכיזופרניה ואלכוהוליזם נקשרו עם שמאליות ודומיננטיות ידיים מעורבת.
 מחקר משנת 2012 הראה שכמעט 40% מהילדים עם שיתוק מוחין היו שמאליים, בעוד שמחקר אחר מצא ששמאליות קשורה לסיכון מוגבר של 62% למחלת פרקינסון בנשים, אך לא בגברים. מחקר נוסף מצביע על כך שהסיכון לפתח טרשת נפוצה גדול יותר אצל נשים שמאליות בהשוואה לימניות, אך ההשפעה אינה ידועה עבור גברים בשלב זה.
 לנשים שמאליות סיכון גבוה יותר ללקות בסרטן השד מאשר נשים ימניות, כאשר הסיכון גדול יותר בנשים לאחר גיל המעבר.
 לפחות מחקר אחד טוען שבעלי יד שמאל דומיננטית נוטים יותר לסבול ממחלות לב ובעלי סיכוי גבוה יותר לקיצור תוחלת החיים מסיבות קרדיווסקולריות.
 שמאליים עשוים להיות בעלי סיכוי גבוה יותר ללקות בשברים בעצמות.
 בקרב אנשים שמאליים יש שכיחות נמוכה יותר של דלקות פרקים וכיבים.
 על פי סיכום שנכלל בסקירה שיטתית של ספרות מחקרית, שמאליים לא מראים נטייה לסבול מהפרעות במערכת החיסון.

כיוון שדומיננטיות יד היא תכונה בעלת רכיב תורשתי משמעותי אשר קשורה למצבים רפואיים שונים ומכיוון שרבים ממצבים אלו היו יכולים להוות אתגר אבולוציוני הישרדותי, הדבר מצביע על כך שייתכן ששמאליות הייתה נדירה יותר בעבר מכפי שהיא כיום, בשל הברירה הטבעית. עם זאת, נמצא כי לשמאליים יש באופן כללי יתרון בלחימה ובספורט תחרותי ואינטראקטיבי, אשר עשוי להגביר את הצלחתם האבולוציונית.

 הכנסה 
במחקר משנת 2006, חוקרים הגיעו למסקנה כי אין מתאם מובהק סטטיסטית בין דומיננטיות יד לבין הכנסה באוכלוסייה הכללית, אך בקרב אנשים בעלי השכלה אקדמית, שמאליים הרוויחו 10–15% יותר מאשר עמיתיהם שלהם יד ימין דומיננטית. במחקר משנת 2014 נמצא שאנשים שמאליים מרוויחים 10–12% אחוז פחות במהלך חייהם מאשר אנשים ימניים. החוקר מייחס את הפער הזה לשיעורים גבוהים יותר של בעיות רגשיות והתנהגותיות אצל אנשים שמאליים.

 ראו גם 
 אמבידקסטריות
 שמאליות
 כוח אחיזה
 יד ימין, יד שמאל (ספר עיון)

 קישורים חיצוניים 



 הערות שוליים 

קטגוריה:ארגונומיה
קטגוריה:פיזיולוגיה
קטגוריה:נוירולוגיה
קטגוריה:שליטה מוטורית