ווק (אידאולוגיה)

ווק (באנגלית: Woke, מתורגם לעיתים כנעורות) היא תנועה חברתית ופוליטית שמקורה בשמאל האמריקאי, ומטרתה לפעול, לשיטתה, לצדק חברתי ומגדרי באמצעות פעולה אקטיבית לשינוי מעמדן של קבוצות מיעוט.

מקורו של המונח בתרבות האפרו-אמריקאית בראשית המאה ה-20, ופירושו אז היה מודעות ומעורבות פוליטית המקדמת אנטי-גזענות. בראשית המאה ה-21 התרחב המונח למאבק לזכויות של שלל קבוצות חברתיות אחרות.

משנת 2020 התפשט השימוש במונח ווק בארצות הברית ככינוי מזלזל בפי ימנים ושמרנים כלפי רעיונות פרוגרסיביים.

היסטוריה
מקור הביטוי
ממוזער|הזמר לדבלי עשה שימוש בביטוי "Stay woke" בשיר שכתב ב-1938 עקב פרשת נערי סקוטסבורו

המונח "ווק" ("woke") נגזר מהמילה wake שמשמעה "ערנות".

הביטוי "Stay woke" נמצא בשימוש בקרב אפרו-אמריקאים מאז שנות ה-20 של המאה ה-20, והוא נועד להגביר את המודעות של הקהילה השחורה לאפליה גזעית ולנושאים חברתיים ופוליטיים נוספים. בין האמנים שעשו שימוש בביטוי זה נמנים לדבלי ואריקה באדו.

הפעיל החברתי מג'מייקה מרקוס גארבי היה בין הראשונים שהקביל ב-1923 בין ערנות למודעות פוליטית, כאשר כתב באחד מחיבוריו: "התעוררי אתיופיה! התעוררי אפריקה! נעבוד יחדיו לקראת המטרה המפוארת של אומה אחת חופשית, משוחררת ואדירה. תנו לאפריקה להיות כוכב זוהר בקרב משפחת העמים".

ב-1971 הוצג בפרובידנס מחזה על חייו של גארבי, ובו גיבור המחזה אומר: "ישנתי כל חיי, ועכשיו גארבי העיר אותי (Woke me up), ואני אשאר ער (Woke). ואני אעזור לו להעיר אנשים שחורים אחרים." זהו השימוש המוקדם ביותר בביטוי במובנו הנוכחי.

בשפה העברית החל להתפשט השימוש במונח "נְעוֹרוּת", מלשון "ערנות", המתכתב בדמיונו למונח – הנשמע דומה, אך שונה ממנו לחלוטין: "נאורות".

התפתחות הביטוי
ממוזער|מפגינה במצעד הנשים 2018 עם השלט "אני אוהבת תנומות אך נשארת ערה (ווק)"
ממוזער|"הישארו ווק – זרקו את האיש הזה". שלט מחאה על מדיניות הכחשת האקלים של רופרט מרדוק, בהפגנה של Climate Justice Alliance  במלבורן ב-2020
מאז תחילת שנות ה-2000 זכה המונח לפופולריות באינטרנט, ונועד לסמן הזדהות עם מאבקים הקשורים לצדק חברתי, בהם זכויות להט"ב והפגנות המחאה של תנועת Black Lives Matter.

בין המשתמשים בביטוי אין הגדרה אחת מוסכמת למונח, אך לרוב הוא קשור לפוליטיקה שמאלנית ומבטא תמיכה בעמדות ליברליות פרוגרסיביות וברעיונות של צדק חברתי, תאוריה ביקורתית של גזע ותאוריה קווירית.

בעקבות  בפרגוסון, מיזורי, ב-9 באוגוסט 2014, החלו פעולות מחאה שבהן בלטה תנועת Black Lives Matter, ונעשה בהן שימוש רב בביטוי "stay woke" כדרך להגביר את המודעות הציבורית לאלימות משטרתית כלפי שחורים. הביטוי המקוצר woke החל מאז לצבור פופולריות ברשתות החברתיות כסממן לזיהוי פוליטי, וכן נעשה בו שימוש רב בהאשטאגים ובממים.

השימוש במונח גבר לאחר בחירתו של דונלד טראמפ לנשיא ארצות הברית ב-2016. במאמר מאת פרי באקון ג'וניור הוא קיבץ הנחות יסוד רבות המהוות חלק מאידאולוגיית ה-woke, או מודעות לעוולות חברתיות בארצות הברית. על פי באקון ג'וניור, הנחות אלו הן:
ארצות הברית מעולם לא הייתה דמוקרטיה אמיתית; קיימת בה גזענות ממסדית כלפי שחורים ואנשים בעלי צבע, אמריקאים לבנים זוכים בה לפריווילגיה חברתית; יש לשלם פיצויים לאפרו-אמריקאים על שנים של עבדות בארצות הברית ואפליה; הפערים בין קבוצות גזעיות בארצות הברית מעידים על קיומה של אפליה ממסדית; רשויות אכיפת החוק בארצות הברית פוגעות בשחורים ויש לבצע בהן רפורמות מעמיקות; נשים סובלות מאפליה מינית ממוסדת; יש לאנשים זכות לכל זהות מגדרית שהיא; הקפיטליזם האמריקאי פגום, ובחירתו של דונלד טראמפ לנשיא ארצות הברית משקפת את הדעות הקדומות הרווחות בקרב האוכלוסייה בארצות הברית.

המונח Woke הפך למזוהה עם רבים מבני דור המילניום ודור ה-Z. הוא הופיע במאי 2016 באתר החדשות של MTV כאחת מעשר מילים שבני נוער "צריכים לדעת ב-2016".

ב-2017 המונח התווסף למילון האנגלי של אוקספורד. ב-2018 הוא הוזכר באתר החדשות "מאקו" ברשימת "מילים שאתם צריכים להתחיל להגיד" הכוללת מונחים אינטרנטיים המשתלבים בהדרגה בדיבור היום-יומי.

מ-2019 ואילך נעשה שימוש רב בביטוי גם מחוץ לארצות הברית, בין השאר באוסטרליה, הונגריה, הממלכה המאוחדת, יפן, ניו זילנד, צרפת, קנדה, שוודיה ושווייץ.

 גיוון, שוויון והכלה 
אחד מביטויי אידאולוגיית ה"ווק" הייתה הקמת מסגרות גיוון, שוויון והכלה (DEI) בארגונים שונים, לרבות אוניברסיטאות ותאגידים מסחריים. מטרת המסגרות הללו הייתה להבטיח מגוון תרבותי, שוויון חברתי והכלה חברתית. הגיוון התרבותי נוגע בעיקר להיבטים של גזע (כולל לפי צבע עור), קבוצה אתנית, מגדר, נטייה מינית, מוגבלות, דת, מעמד חברתי ומעמד כלכלי. השוויון החברתי מתייחס לאפליה מתקנת ומתן עדיפות לקבוצות חברתיות שנתפשות כ"מדוכאות" או "מוחלשות". הכלה חברתית היא יצירת מצב שבו יש קבלה של כל העובדים, מרחב בטוח לעובדים ויצירת תחושה ש"כל העובדים מרגישים שקולם נשמע".

 אנטי-ציונות 
ממוזער|הפגנה פרו-פלסטינית באוניברסיטת קולומביה.
בעקבות מתקפת הטרור על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, החל גל של אנטישמיות ברחבי העולם והפגנות תמיכה בפלסטינים ובמעשי חמאס, רבות מהן בקמפוסים של קולג'ים ואוניברסיטאות אמריקאיות. היו שקישרו תמיכה זו באידאולוגיית ה"ווק".

הקומיקאית שיר ראובן כתבה כי באידאולוגיית הווק העולם מחולק באופן דיכוטומי לטוב ולרע, ללא מקום למורכבות, ומכאן האהדה לפלסטינים, שנתפסים כצד החלש, שזכאי לעשות לצד החזק הכול כדי להתנגד וכדי לפצות את עצמו על העוול שנגרם לו.

מבקר הקולנוע ניסן שור כתב כי "תומכי תנועת הווק חווים את המציאות בשחור לבן וחד-ממדי, לא מבחינים בגוונים ודקויות, ממהרים לשפוט ולהיכנס לפאניקה, מתעלמים ממצבים מורכבים. [...] עבדי הפרוגרס חסרי האנושיות עברו אינדוקטרינציה מעוותת." וכן "שמאלנים פרוגרסיבים ברחבי העולם, מאוניברסיטאות ליגת הקיסוס ועד עולם האמנות, העדיפו להעלים עין מהזוועות שהתרחשו בדרום" וחלקם אף שיתפו מידע כוזב או הכחישו את טבח שבעה באוקטובר. שור הוסיף כי בין החותמים על עצומות נגד ישראל או מתבטאים נגדה נמנים אמנים ידועים, בהם בריאן אינו, נאן גולדין, ג'ארוויס קוקר, קארה ווקר, ג'ון קיוזאק, סטיב קוגן, רוברט ואייט, מייק לי וטילדה סווינטון, ומכנה אותם "השמאל הפרוגרסיבי האינפנטילי".

 לאחר הבחירות בארצות הברית בשנת 2024 
במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2024, דונלד טראמפ עשה שימוש במונח "ווק" ככינוי גנאי כחלק מרכזי מתעמולת הבחירות שלו, ולבסוף נבחר בשנית לנשיאות. אחד הצעדים המשמעותיים הראשונים עליהם הכריז טראמפ היה כי יפטר את כל הטראנסג'נדרים המשרתים בצבא האמריקני, דבר שנחשב מהלך מכוון כנגד תרבות הווק. המדובר היה בכ-15,000 אנשי צבא. כתוצאה מהשינויים שהבטיח טראמפ לעשות בממשל ובכלכלה, חלק מהחברות המסחריות הגדולות נסוגו מתוכניות עסקיות לשיפור המגוון התרבותי והשוויון החברתי בארגוניהם, רעיונות המזוהים עם תרבות הווק. במחנה הדמוקרטי ראו בתנועת ה"ווק" את אחד הגורמים המרכזיים בהפסדם בבחירות.

בתרבות הפופולרית
בקולנוע
תרבות הווק היא נושא המוצג, נדון ומפורש, במישרין בעקיפין, במספר גדול של יצירות קולנועיות מן העשורים האחרונים. סרטים רבים נחשבים כמייצגים את תרבות הווק באור חיובי, בהם "אווטאר" והמשכיו, "קפטן מארוול" והמשכו "המארוולס", "אחרוני הג'דיי", "לשבור את הקרח 2" ו"הכול בכל מקום בבת אחת". מנגד, השדרן השמרני מאט וולש יצר מספר סרטים המבקרים את תרבות הווק, בהם הסרט "מה היא אישה?".

ישנם גם סרטים שקדמו לתרבות הווק העכשווית, אשר בדיעבד יש המפרשים אותם כתומכים בה או מבקרים אותה. "המטריקס", במקור סרט מסוגת המדע הבדיוני, יש המשייכים אותו כיום בנוסף לסוגת הביקורת המגדרית. "סאות' פארק: גדול יותר, ארוך יותר ולא מצונזר", במקור סרט העוסק בביקורת חברתית-פוליטית של תקופתו, יש הרואים בו כיום כמבקר את ניצניה הראשונים של תרבות הווק, בשל הלעג שלו לצנזורה על רקע תקינות פוליטית.

 בטלוויזיה 
ב-5 בנובמבר 2023 שידרה "ארץ נהדרת" מערכון שלועג לאידאולוגיית ותרבות ה-Woke ולתמיכה שלה זוכה ארגון הטרור חמאס בקמפוסים של קולג'ים ואוניברסיטאות בארצות הברית, כשהוא מציג שני פעילים היפסטרים קווירים מתנועת "Queers for Palestine" באוניברסיטת קולומביה שמתרפסים בפני פעיל חמאס שמדבר בגלוי על רצונו לרצוח יהודים ולהט"בים.

בעונה ה-23 של איש משפחה כותב הסדרה סת' מקלפרלן שידוע בתמיכתו במפלגה הדמוקרטית ובעמדות ליברליות, לעג במספר פרקים לווק, בטענה שהם מעוותים ומשכתבים את ההיסטוריה ואת הספרות לטובת תקינות פוליטית. 

 ביקורת 
 שימוש בביטוי בידי מתנגדיו
ממוזער|דונלד טראמפ בכנס הוועידה השמרנית CPAC שנערך בפלורידה ב-2022
החל מ-2020 החלו פעילי ימין פוליטי בארצות הברית ובמדינות נוספות להשתמש בביטוי woke כביטוי פוגעני, המבטא זלזול כלפי רעיונות פרוגרסיביים. לעיתים קרובות מאשימים אנשי ימין בארצות הברית את פעילי המפלגה הדמוקרטית בשימוש בתרבות הביטול כדי לפגוע במי שאינו "ווק".

ב-2022 העביר רון דה-סנטיס, מושל פלורידה, את "חוק חירות הפרט" (Individual Freedom Act) המכונה "Stop WOKE Act" שנועד, לדבריו, להדוף "אינדוקטרינציית ווק ותאוריה ביקורתית של גזע" במוסדות חינוך ובמקומות עבודה.

בעקבות האמריקאים המונח אומץ בישראל ככינוי גנאי.

ביוני 2023, בפגישה בין שר התפוצות עמיחי שיקלי לקבוצת חברי קונגרס יהודים מהמפלגה הדמוקרטית, שהתקיימה בוושינגטון, שיקלי השתמש בביטוי "Woke" כמקבילה ל"סמולני", כינוי הגנאי לשמאל פוליטי ועורר בשל כך ביקורת חריפה.

בין המבקרים של תרבות הווק נמנים חאבייר מיילי, ג'ורדן פיטרסון ואילון מאסק, שטען ש״תפיסה זו גרמה לבנו להפוך לטרנסג'נדר״.

לפי הרב חיים נבון, המתנגד לפרוגרסיביזם, הווק מבוסס על מה שהוא רואה בתור "נאו-מרקסיזם" – פילוסופיה פוליטית שמבוססת על המרקסיזם ומנתח את החברה והפוליטיקה כמלחמת מעמדות, אך מעביר את המוקד מהמישור הכלכלי למישור החברתי, האתני, המגדרי והזהותי. כנגד פוליטיקת הזהויות נטען שהיא למעשה כלי נאו-מרקסיסטי נגד הזהויות של הרוב (כגון דת ולאום) ומטרתה לפרק את מדינת הלאום.

 ווק וקפיטליזם 
לאור הפופולריות של אידאולוגיית הווק בקרב דור ה-Y ודור ה-Z, פרסמו כמה חברות ותאגידים הצהרות תמיכה פומבית בזכויות האדם, בהן זכויות האישה וזכויות להט"ב. אולם, פרשנים פוליטיים מימין ומשמאל הביעו ביקורת על מהלכים מסוג זה וכינו אותם בביקורת "קפיטליזם ווק" () או "ווקווש" (Wokewash; בדומה לביטויים גרינווש או פינקווש). כמו כן, מתנגדי ווק מימין טענו שאימוץ אידאולוגיית ווק על ידי חברות ותאגידים עלולה להוביל להפסדים כספיים, ובהקשר זה טבעו את הסיסמה "[אם] תהיו ווק, תפשטו רגל" ().

לדוגמה, באפריל 2023 מותג הבירה "באד לייט" שיתף פעולה עם משפיענית הרשת הטרנסג'נדרית דילן מולבני (), ובתגובה שמרנים רבים הכריזו על חרם צרכנים נגד המותג.

 ביקורת מצד תומכי האידאולוגיה 
הסוציולוג האמריקאי מוסא אל-גרבי טוען בספרו "We Have Never Been Woke" שבקרב האליטות בארצות הברית, דוגמת בוגרי ליגת הקיסוס, מקובל לנקוט בשפה המקדמת לכאורה צדק חברתי, אך בפועל הם לא נוקטים באף צעד מעשי משמעותי לקידום צדק כזה. הוא מצביע על הסתירה בין השימוש הנפוץ בשפה שהיא "ווק" בקרב אליטות רבות לבין התנהגותן. לדבריו, רבים מחברי האליטות, בהם חברי המפלגה הדמוקרטית, נתפסים כמייצגי ה"ווק" אבל אינם כאלה בתפיסותיהם.

ראו גם
 Black Lives Matter
 פרוגרסיביזם
 שמאל רדיקלי
 מלחמת תרבות
 גיוון, שוויון והכלה

קישורים חיצוניים







הערות שוליים

*
קטגוריה:אידאולוגיות
קטגוריה:חשיבה ביקורתית