ועדת דרורי

ועדת דרורי, ובשמה המלא ועדת הבדיקה הממשלתית בעניין רכש, מעקב ואיסוף מידע בכלים קיברנטיים אחר אזרחים ונושאי משרה, המבוצעים על ידי גורמי האכיפה, היא ועדת בדיקה ממשלתית בראשות סגן נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים בדימוס משה דרורי לחקירת פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל. הוועדה הוקמה ב-27 באוגוסט 2023, על ידי ממשלת ישראל השלושים ושבע, וב-12 בפברואר 2026 התפטרו כל חבריה, בטענה שלא יוכלו, בנסיבות שנוצרו, להגיע לחקר האמת.

רקע

בינואר 2022 פרסם תומר גנון תחקיר עיתונאי ב"כלכליסט" בו חשף את פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל. חשיפת הפרשה הובילה לפולמוס נרחב, והשפיעה אף על מהלך הדיונים במשפט נתניהו.

היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, מינה צוות בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט פלילי), עו"ד עמית מררי, לבדיקת ממצאי התחקיר. כחברים בצוות מונו שני ראשי אגפים בדימוס בשב"כ, צפריר כץ, שעמד בראש האגף הטכנולוגי של השב"כ ואיל דגן שעמד בראש אגף חקירות של השב"כ. ביולי 2022 מסרה "ועדת מררי" את הדו"ח הסופי שלה ליועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה. ממסקנות הוועדה עלה כי המשטרה לא עשתה שימוש בתוכנת הריגול ללא צו מבית משפט נגד היעדים ששמותיהם פורסמו בתקשורת. עם זאת, צוות הבדיקה מצא ליקויים בעבודת המשטרה ביחס להפעלת אמצעי האזנת סתר, כשחומרים אסורים נשאבו למערכות המשטרה, בשל חוסר התאמה טכנולוגית. ולטענתו המידע לא היה בשימוש. לימים משכה הפרקליטות ראיות מתיק רצח לאחר שהתברר כי במקרה זה, נעשה שימוש בחומרים שהופקו באמצעות רוגלה ללא צו שיפוטי מתאים.

ב-13 ביוני 2023 ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת קיבלה ברוב של שמונה מול שני חברים החלטה הקוראת לממשלת ישראל להקים ועדת חקירה ממלכתית או ועדת בדיקה ממשלתית בראשות שופט לחקור את הפרשה.

הקמת הוועדה
ביולי 2023 הודיע שר המשפטים יריב לוין על כוונתו להקים ועדת חקירה לחקר הפרשה. בראש הוועדה עומד סגן נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים בדימוס משה דרורי, כחברי ועדה מונו ענבל רובינשטיין, הסניגורית הציבורית הארצית לשעבר, ושלום בן חנן, בכיר לשעבר בשב"כ.

טרם הקמת הוועדה טענה היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה לשר המשפטים כי אסור שהוועדה תעסוק בתיקים שתלויים ועומדים, בדגש על תיקי נתניהו. יריב לוין השיב כי אין בסמכותה להתערב בנושא עבודת הוועדה בגלל ניגוד עניינים מאחר שמשרד היועץ המשפטי לממשלה הוא בין מושאי הבדיקה של הוועדה. עם זאת לוין הסמיך את הוועדה לבחון פניות מהייעוץ המשפטי לממשלה ומפרקליט המדינה, שלא לבחון תיקים ספציפיים.מכתבו של לוין בדף הפייסבוק שלו

בשב"כ הביעו התנגדות להקמת הוועדה, מחשש שהיא תביא לחשיפה ציבורית של אמצעים טכנולוגיים מתקדמים ותעכב את האפשרות של המשטרה להשתמש בכלי הרוגלה והמעקב המתקדמים הנדרשים למאבק בארגוני הפשיעה ובגל הפשיעה בחברה הערבית. לפי לוין, חלק מדיוני הוועדה יהיו חסויים ויישמעו בדלתיים סגורות.

ב-27 באוגוסט 2023 החליטה הממשלה על הקמת הוועדה. הייתה זו ועדת הבדיקה הממשלתית השנייה שהוקמה במהלך כהונת נתניהו כראש ממשלת ישראל. עניין השימוש ברוגלות נוגע גם לנתניהו, מאחר שנחשף כי שניים מעדי התביעה במשפטו וכן אנשים מסביבתו הקרובה, הודבקו ברוגלה, ולפיכך היועצת המשפטית לממשלה סברה כי ראש הממשלה נתניהו מצוי בניגוד עניינים. בשל חשש זה, לא נכח נתניהו בדיון ובהצבעה.

פעילות
ב-3 בספטמבר 2023 הוועדה זימנה את היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה לפגישה הראשונה של הוועדה, לצורך התייעצות עימה, טרם תקבע את סדר הדיונים בוועדה ואופן עבודתה. בהרב-מיארה סירבה להופיע בפני הוועדה ונימקה זאת בבג"ץ שתלוי ועומד נגד הוועדה וכן בלו"ז הצפוף שלה.

כנגד הקמת הוועדה הוגשה עתירה לבג"ץ על ידי ראש השב"כ לשעבר נדב ארגמן עם עו"ד נדב ויסמן אולם בטרם נתנה תגובת המדינה והוועדה לבקשה להוציא צו ביניים נגד פעילות הוועדה, פרצה מלחמת חרבות ברזל והוועדה השעתה את פעילותה.

ב-22 בפברואר 2024 הודיעה הוועדה כי שבה לפעילות, ומסרה על כך הודעה לבג"ץ, בה הודיעה שלעת עתה תעסוק רק ב"גיבוש נוהלי הוועדה, איסוף חומר ולימוד הנושאים
שעל הפרק על ידי הוועדה ... לימוד הסוגיה ואיסוף פניות מן הציבור, כמו גם לאיסוף חומרים ראשוניים מהגורמים הרלוונטיים ולשיח ולראיונות מקדימים עם בעלי עניין לשם לימוד המידע הנדרש על ידי הוועדה". ב-29 בפברואר 2024, הוציא השופט יחיאל כשר החלטה בה כתב ש"הודעה זו מתפרשת כך שאין בפעולות ועדת החקירה משום עיסוק בהליכים פליליים תלויים ועומדים או חשש לפגיעה בהליכים כאמור". ב-11 במרץ 2024 הודיעה היועצת המשפטית לממשלה כי מזכיר הוועדה, עו"ד הראל וינברג, פנה לקבלת חומרים מהייעוץ המשפטי לממשלה ומגורמים אחרים, לטענתה בניגוד להחלטת השופט יחיאל כשר, וביקשה כי בית המשפט יורה לוועדה להימנע מלעשות כן. כמו כן, הודיעה היועצת המשפטית לממשלה כי היא תומכת בעמדת העותרים למתן צו ביניים בעתירה. בתגובה השופט יחיאל כשר ביקש את תגובת הוועדה לטענות היועצת המשפטית לממשלה והבהיר כי: "האמור בהחלטתי האחרונה מיום 29.2.2024 חל על כל פעולה של ועדת החקירה".

באפריל 2024 קיימה הוועדה ישיבה ראשונה, לאחר שבג"ץ אישר את כינוס הוועדה ללא עיסוק בתיקים תלויים ועומדים.

ביוני 2024 בקשה הוועדה להסיר מעליה את המגבלות שקבלה על עצמה ובג"ץ לא קיבל את בקשתה.

בספטמבר 2024 התקיים דיון בבג"ץ על העתירה נגד הוועדה. הדיון שודר לציבור ובעקבותיה הורה בג"ץ ליועצת המשפטית לממשלה לספק נתונים על פילוח ההאזנות שבוצעו, כדי להבין איזה אחוז מההאזנות שבוצעו על פי היועצת המשפטית לממשלה הם בתיקים תלויים ועומדים. היועצת המשפטית לממשלה קיבלה עד עתה 23 ארכות להגיש את הנתונים.

ב-26 ביוני 2025 בג"ץ הוציא צו על תנאי שמורה לוועדה לתאם את פעילותה עם עמדת היועצת המשפטית לממשלה.

ב-12 בפברואר 2026 הודיעו כל חברי הוועדה על התפטרותם, לנוכח ההגבלות שהטיל בג"ץ על פעילותה. במכתב ההתפטרות כתבו שלפי המידע שבידיהם קיים חשש שהפרשה חמורה בהרבה ממה שהצטייר עד כה.

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

דרורי
קטגוריה:2023 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:ממשלת ישראל ה-37
קטגוריה:משטרת ישראל: פרשיות