מחאת צדק לרפאל

מחאת צדק לרפאל החלה בעקבות דריסתו למוות של הילד רפאל אדנה בן הארבע. המפגינים מוחים כנגד האלימות המשטרתית, הגזענות והאפליה שחווים בני העדה האתיופית בישראל.

רקע
במאי 2023 דרסה קרול פסלר את רפאל אדנה בעת שנהגה ברכב פרטי, וכן את אחיו הגדול מתניה ואת סבו, בעת שחצו את שדרות בן-גוריון בנתניה. שלושתם נפצעו ורפאל נספה בזירת הדריסה. נהגת הרכב הפוגע הפקירה את הנפגעים והמשיכה בנסיעה מבלי להגיש עזרה או לדווח לרשויות על התאונה. למחרת הובאה בתה לחקירה במשטרה, הואיל וזו הייתה הבעלים הרשומה של הרכב. לאחר שהתברר שברכב נהגה קרול, התיק נגד ביתה נסגר. הפרקליטות ציינה כי בכוונתה להעמיד לדין את הנהגת בגין עבירת הפקרה, נוכח קשיים משפטיים בהאשמה בהריגה. הובהר כי על-פי ממצאי תיק החקירה, בוחני התנועה קבעו שהנהגת נהגה במהירות המותרת ולא יכלה להימנע מפגיעה באדנה.

לפי דיווח בעיתון "הארץ", במשטרה ובפרקליטות אף שקלו לחקור באזהרה את סבו של הילד לאור התנהלותו, אולם לאור הטרגדיה ו"הנסיבות המורכבות של המקרה" - כך לפי אחד המקורות - וכן לאור מדיניות התביעה שבמקרים דומים לא מעמידים לדין קרוב משפחה - הוחלט להימנע מכך.

 הבדיות ברשת והמחאה 
חרף ממצאי החקירה ובניגוד לעובדות, מנעד טענות בדויות החלו תופסות תאוצה ברשתות החברתיות. במסגרת הבדיות הפופולריות, נטען כי בתה של קרול היא זו שפגעה באדנה, אף שהחקירה העלתה שאין לה קשר לכך. עוד נטען כי קרול ובתה החליטו לשבש את החקירה, ולקחו את הרכב למוסך על מנת להסתיר את סימני התאונה. נגד המשטרה נטען כי זו גבתה עדות מהסבא רק לאחר חודש וחצי, וכי העלימה מצלמת אבטחה שתיעדה את התקרית. עוד נטען, בסתירה לבדיית הטיוח, כי המדינה נמנעה מלהגיש כתב אישום כנגד הבת בשל גזענות. טענות אלו קנו להן שביתה בקרב רבים, והדבר הביא לידי כך שאלמונים השחיתו את מרפאת השיניים של בתה של קרול.

המחאה פרצה בעקבות העיכוב בהגשת כתב האישום כנגד מבצעת הדריסה וסגירת התיק כנגד בעלת הרכב, בתה של הנהגת הדורסת. בין היתר טענה המשפחה כי החקירה לא הייתה יסודית, היו תצלומי אבטחה שלא נבחנו ועדים שלא נחקרו; כמו כן, טענה המשפחה כי הנהגת הדורסת ובתה פעלו לשבש הליכי חקירה.
ב-21 באוגוסט 2023 חסמו המפגינים את נתיבי איילון לתנועה בדרישה לטיפול נאות בתיק ומניעת אי-צדק, תוך שהם קוראים "צדק לרפאל". בתגובה, שוטרים השתמשו ברימוני הלם ומכוניות התזה כדי לפזר את קהל המפגינים ועצרו כעשרה מהם. במהלך ההפגנה נפגעו חמישה שוטרים, לרבות שוטר אחד שנדקר בכתפו. החשוד בדקירה, הסובל מסכיזופרניה, נעצר לאחר מספר ימים כשאיים ותקף עוברי אורח. נגד החשוד הוגש כתב אישום בגין ניסיון רצח ועבירות נלוות.

בתום ההפגנה ב-30 באוגוסט 2023 נחסמו נתיבי איילון ונרשמו עימותים עם כוחות המשטרה, לרבות יידוי אבנים. אחד השוטרים נפצע באורח קשה בראשו מחפץ חד שהושלך לעברו. זאת, על אף שמשפחתו של אדנה ביקשה מהמפגינים לפנות את איילון. חסימת הכביש פוזרה באמצעות רימוני הלם ופרשי משטרה, לאחר שאחד המפגינים נכווה מבקבוק תבערה שהושלך לעברו על ידי קטין. המשטרה נמנעה מהגשת טיפול רפואי למפגין הפצוע, שסבל מכוויות חמורות מדרגה שלישית, עד שהלה התפנה עצמאית לאחר עשרים דקות באמצעות אמבולנס. בהפגנה זו ניכרה התרחבות של המחאה מן המקרה הפרטי של רפאל לקריאה להכרה בעוולות נגד יוצאי אתיופיה. בעקבות גילויי האלימות ביקרה משפחת אדנה את השוטר הפצוע וגינתה יחד עם מובילי המחאה את המעשים האלימים. בעקבות המחאה הפרקליטות אישרה למשפחת אדנה לצפות במצלמות מזירת האירוע. את משפחת אדנה ייצגה עו"ד רוני אלוני סדובניק, שאושר לה לעיין בתיק החקירה בעניין בעלת הרכב. לטענת הפרקליטות הופץ פייק ניוז שגרם לליבוי האש.

 מסקנות החקירה 
מסקנת חקירת המשטרה הייתה כי התאונה הייתה בלתי נמנעת, מאחר שסבם של הילדים ניסה לחצות את הכביש שלא במעבר חצייה, והחל לחצות את הכביש כאשר הרכב הפוגע היה במרחק מטרים ספורים ממנו. עוד עלה כי הסב ליווה את נכדיו בכביש דו כיווני, ובו שני נתיבים לכל כיוון ואי תנועה ביניהם (רח' בן-גוריון), והמהירות המותרת בו היא 60 קמ"ש. הסב ביקש לחצות את הכביש כאשר כל אחד משני הנכדים אוחז בידו, ולאחר שחצה עם נכדיו את שני הנתיבים הראשונים הוא ביקש להמשיך ולחצות את חלקו השני. באותו השלב, פסלר נהגה בנתיב השמאלי, ואדנה שהחזיק את יד שמאל של סבו, ירד ככל הנראה לכביש בהקדימו את סבו ואחיו ונפגע ממראת הצד. רפאל הוטח לדשא של אי התנועה ונפצע אנושות. פסלר טענה כי חשבה שפגעה ברוכב אופנוע, שהמשיך לנסוע לאחר הפגיעה, אך לבסוף הורשעה על-פי הודאתה בעבירת ההפקרה, ונקבע כי הייתה צריכה להבין שפגעה באדם.

בניגוד לבדיות שקנו להן שביתה ברשתות החברתיות, המשטרה גבתה את עדות הסב כבר ביום הראשון, ולאחר כחודש וחצי גבתה ממנו עדות נוספת. המשטרה הגיעה לביתה של פסלר לאחר יממה, כשסימני התאונה עדיין מופיעים על רכבה, בניגוד לטענות לניסיון טיוח מצדה או למחדל מצד המשטרה. מכיוון שהרכב היה רשום על שם ביתה של קרול, נלקחו השתיים לחקירה, אך זו העלתה כי רק האם קרול נהגה ברכב, בעוד שבתה הייתה בביתה. הן ממצאי החקירה והן מקורות עיתונאיים אימתו את גרסת האם לפיה נהגה לבדה ברכב, כולל תיעוד של הרכב מיום התאונה, איכונים סלולריים, ואף עדות שמסרה חברתה של קרול.

למרות הממצאים שחיזקו את גרסת האם, סגירת התיק נגד הבת היידי מחוסר אשמה הובילה להפצת טענות כאילו התיק כולו נסגר, או לחלופין שהמשטרה מחפה עליה בשל מעמדה. בפועל, החקירה העלתה שלבת אין כל קשר לפגיעה בילד, למעט העובדה שהרכב רשום על שמה.

בידי המשטרה תיעודים מ-11 מצלמות שנמצאות בסביבת האירוע, אך המצלמה שנמצאת סמוך לזירת התאונה לא קלטה את הפגיעה, אלא בעיקר את המתרחש מסביב. לאור הטענות על טיוח החקירה, במשטרה ובפרקליטות פרסמו הבהרה שאין כל מצלמה אחרת שקלטה את התאונה. עדת ראייה שטיילה עם כלביה סמוך לזירת התאונה ועדותה נגבתה ביום האירוע, סיפרה שראתה את הסב והנכדים עומדים על אי התנועה, וכשהסבה לרגע את מבטה מהם, הסתכלה שוב לאחר ששמעה רעש. לפי עדותה, היא ראתה את הסב עומד על אי התנועה ואת הילד הקטן שרוע על הדשא. עדותה חיזקה את עמדת בוחני התנועה לפיה אדנה נפגע מיד כשירד לכביש.

 בבית המשפט 
בפברואר 2024 הורשעה קרול פסלר בבית המשפט לתעבורה בהפקרה לאחר פגיעה ("פגע וברח"), בהתאם להודאתה. בחודש מרץ 2024 ביטל בית המשפט את ההרשעה, אולם קבע כי "התנהלות הנאשמת וסנגורה מלמדת על ניסיון לניצול הפרוצדורה הפלילית על מנת לחמוק ממשפט צדק".

ביולי 2024 נפתח מחדש משפטה של קרול פסלר בבית המשפט לתעבורה בפתח-תקווה, והחל שלב ההוכחות בעבירת הפקרה בתאונת פגע וברח.

בפברואר 2026 נגזר דינה בבית המשפט לשנתיים מאסר (מתוכן שנה על תנאי למשך 3 שנים) רישיונה נפסל לצמיתות בהסכמה וקנס על סך 10,000 ש"ח שתשלם פסלר למשפחה

 הערות שוליים 

קטגוריה:מחאות ב-2023 בישראל
קטגוריה:יהדות אתיופיה בישראל
קטגוריה:משטרת ישראל: פרשיות
קטגוריה:פרקליטות המדינה
קטגוריה:ישראל: תאונות דרכים
קטגוריה:נתניה: היסטוריה
קטגוריה:2023 בישראל