קרל מרטנס

קרל מרטנס (נולד ב-1967) הוא פרופסור ודיקן הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון. עומד בראש המעבדה לתחבורה הוגנת, ונחשב למומחה בינלאומי לצדק תחבורתי. בין השנים 2002–2006 כיהן כמנכ"ל ארגון תחבורה היום ומחר. מרטנס נחשב לאחד מחלוצי תחום צדק תחבורתי, שבו מתכננים משלבים עקרונות אתיים בתכנון ובהערכת מערכות תחבורה. מרטנס הוא החוקר המצוטט ביותר בתחום צדק תחבורתי.

 ביוגרפיה 
מרטנס גדל בהולנד, למד לתואר ראשון ותואר שני בתכנון מרחבי, ובשנת 2000 סיים דוקטורט במדיניות ציבורית. כולם מאוניברסיטת ראדבאוט.

 השכלה וקריירה מקצועית 
מרטנס למד באוניברסיטת ראדבאוד בניימכן, שם קיבל תואר ראשון בתכנון מרחבי (בהצטיינות יתרה) בשנת 1986, השלים תואר שני בתכנון עירוני ואזורי בהצטיינות, וקיבל תואר דוקטור במדעי המדיניות בשנת 2000.https://postdocisrael.com/wp-content/uploads/listing-uploads/cv/2023/02/Karel-Martens-CV-Technion-2-pager.pdf הוא היה עמית מחקר פוסט-דוקטורט בתרומת קרן ליידי דייוויס בפקולטה לארכיטקטורה ותכנון ערים בטכניון. מרטנס עבד ולאחר מכן עמד בראש חברת Transport Today & Tomorrow, שממוקמת בישראל.

 קריירה אקדמית 
משנת 2000 מרטנס משמש כחבר סגל בטכניון – המוסד הישראלי לטכנולוגיה, בפקולטה לארכיטקטורה ותכנון ערים. בין השנים 2002 ל-2006 היה חוקר במעבדת הסימולציה הסביבתית באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 2012 ל-2019 כיהן כפרופסור חבר באוניברסיטת ראדבאוד.https://www.researchgate.net/publication/236119808_Priority_setting_for_an_inclusive_transportation_system בין השנים 2015 ל-2021 כיהן כפרופסור חבר בטכניון. בשנת 2022 מונה לפרופסור מן המניין בטכניון. מאז 2022 הוא מחזיק בקתדרה על שם דוד ג'. עזריאלי לארכיטקטורה ותכנון ערים ומנהל את מעבדת Fair Transport. בשנת 2024 מונה לדקאן הפקולטה לארכיטקטורה ותכנון ערים בטכניון, ואחראי על פיקוח על תוכניות הלימוד לתואר ראשון ולתארים מתקדמים, עידוד מחקר בין-תחומי בארכיטקטורה, הנדסה ומדעי החברה. כחלק מעבודתו האקדמית, מרטנס פיתח קורסים לתארים מתקדמים בנושאי צדק תחבורתי, שיטות הערכת שוויון, וזכויות ניידות. עבודתו האקדמית תוארה על ידי עמיתיו המתכננים העירוניים והתחבורתיים כמהפכנית, "פורצת דרך", "מהפכה" ו"ציון דרך".

בשנת 2000 עלה לארץ, בין השנים 2000–2002 עבד כחוקר בטכניון. בין השנים 2002–2006 עבד כחוקר באוניברסיטת תל אביב, בשנת 2006 חזר להולנד והחל לשמש כפרופסור באוניברסיטת ראדבאוט בתפקיד זה החזיק עד שנת 2019. בשנת 2015 עלה בחזרה לארץ והחל לשמש כפרופסור בטכניון.

בשנת 2014 נבחר מרטנס למקצוען התחבורה של השנה בהולנד.

משנת 2025 משמש מרטנס כדיקן הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון.

 מעבדת צדק תחבורתי 
מרטנס ייסד ועומד בראש מעבדת צדק תחבורתי (Fair Transport) בטכניון, קבוצת מחקר המוקדשת לחקר ההשפעות החלוקתיות של מערכות תחבורה על קבוצות חברתיות שונות. המעבדה עוסקת גם בשאלות פילוסופיות בנוגע לזכויות ניידות וגם בניתוחים אמפיריים של צדק תחבורתי בתחבורה הציבורית, במטרה לתרגם מסגרות מבוססות צדק לכלים יישומיים בתכנון. היא משתפת פעולה עם קובעי מדיניות ואנשי מקצוע ברחבי העולם כדי להתמודד עם סוגיות כמו מדיניות תעריפים, גישה לתעסוקה, ומדידת סיכון ניידות.

 צדק תחבורתי 
אחת מהעבודות המרכזיות של מרטנס היא המונוגרפיה שלו, Transport Justice: Designing fair transportation systems שפורסמה על ידי Routledge בשנת 2016, המבקרת מדדים ממוקדי ביצועים בתכנון ומציעה גישה מבוססת צדק המושתתת על עקרון sufficiency שמבטיח רמת נגישות מינימלית לכולם. מרטנס ביסס את תיאוריותיו על עבודות קודמות של רולס, דבורקין ו-וולצר. מרטנס מפרט את הממדים החלוקתיים, התהליכיים והיחסיים של צדק תחבורתי, ומאתגר את המתכננים להטמיע שוויון בכל שלב של קביעת מדיניות והערכת פרויקטים.

בספרו טוען מרטנס כי אנשים שכבר נהנים מנגישות מספקת צריכים לשלם בעצמם על עלויות השיפורים הנוספים בנגישותם. הרחבת כבישים שממומנת ממס דרכים וממס דלק שמשולמים על ידי כל הנהגים אינה הוגנת מהפרספקטיבה הזו. מי שמעוניין עדיין להתמודד עם פקקי תנועה יכול לעשות זאת על ידי הכנסת " נתיבי אגרה לתפוסה גבוהה שממומנים במלואם על ידי המשתמשים עצמם (כולל בנייה, תחזוקה וניהול). נתיבי אגרה אלו כוללים מסלולים בהם סכום האגרה תלוי בצפיפות התנועה באותו רגע, כך שמי שמוכן לשלם (הרבה) יותר יוכל לנוע מהר יותר וליהנות מרמת נגישות גבוהה יותר.

מרטנס הוא החוקר המצוטט ביותר בתחום צדק תחבורתי.

 על רכבים חשמליים 
בשנת 2009, מרטנס הזהיר כי הופעתם של רכב חשמלי ורכב אוטונומי עלולה להוביל להשקעות מחודשות בכבישים, בין היתר משום שדאגות סביבתיות כבר לא יהוו מכשול להשקעות כאלה. עם זאת, מרטנס טען כי מדיניות כזו מתעלמת מהעובדה שרכב חשמלי פותר רק את בעיית הפליטות, בעוד נושאים אחרים כמו המקום שתופסים הרכבים, לחץ החניה ובטיחות הדרכים נותרו בעינם.Elektrische auto belemmert duurzame mobiliteit Martens, C.J.C.M. 2009, Article / Letter to editor (Geografie. Vaktijdschrift voor Geografen, 18, 8, (2009), pp. 14–15) https://repository.ubn.ru.nl/bitstream/handle/2066/78366/78366.pdf?sequence=1 חשוב יותר מנקודת מבטו של מרטנס, רכבים חשמליים אינם תורמים כלל לשיפור הנגישות של אנשים שאין להם גישה לרכב. רכב אוטונומי אכן יכול לשפר את בטיחות הדרכים, אך תרומתו לפתרון יתר הבעיות מועטה.

 ספריו 
 Transport Justice: Designing Fair Transportation Systems, Routledge, 2017
 Measuring Transport Equity, Elsevier, 2019 (Editor)

 קישורים חיצוניים 











 הערות שוליים 

קטגוריה:מתכנני ערים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967