אדני יום לך אערך תחינה

אדני יום לך אערוך תחנה הוא פיוט מסוג בקשה (שיר קודש מסוג הסליחות)חיים שירמן, השירה העברית בספרד ובפרובאנס, ספר שני, חלק ב', 1960, עמ' 703 הנאמר לרוב בתפילת שחרית של ראש השנה בקהילות הספרדים.חנן בניהו, מחזור קורן המבואר לראש השנה כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 330-327.

 צורה 
כל צורתו של הפיוט בנויה סביב שמו של האל;ה' יום לך אערוך תחינה – מילים, פירושים וביצועים | ר' יהודה הלוי | פיוט | באתר הפיוט והתפילה בפיוט ארבעה סטרופות ו-26 טורים - כמניין שם הוי"ה בגימטריה. כל טור מתחיל ונחתם בפנייה אל ה' בשמו, והמילה השנייה, מתחילה, כמו גם המילה שלפני האחרונה, נחתמת, באות מתוך אקרוסטיכון של שם הוי"ה, כל סטרופה באות אחרת. מספר הטורים בכל סטרופה הוא כערכה המספרי בגימטריה של האות באקרוסטיכון; הראשונה - האות י' -.עשרה טורים, השנייה - האות ה' - חמשה טורים, השלישית - האות ו' - ששה טורים, והרביעית, האות ה' - חמשה טורים.דב ירדן, שירי הקדש לר' יהודה הלוי, כרך ג' עמ' 906פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי / תרגמם, ואיתר פסוקי מקרא ואמרות חז"ל המאוזכרים בשירים: מיכאל שורץ, ירושלים תשע"א 2011, עמ' 148. משקלו של הפיוט הוא המרובה.פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי / תרגמם, ואיתר פסוקי מקרא ואמרות חז"ל המאוזכרים בשירים: מיכאל שורץ, ירושלים תשע"א 2011, עמ' 143. בניגוד לשירי גאולה, המתארים את כיסופי האומה, פיוט זה הוא "שיר פרט", היוצא מתוך נקודת מבט אישית וחותר אל קרבת ה'.

 נוסח 
חיים ברודי הוציא לאור נוסח של הפיוט.חיים בראדי, דיוואן אביר המשוררים, חוברת ב', ברלין: תרע"ב-1911, פיוט קכג, עמ' 225. בגניזת קהיר ובמחזורים בכתבי יד הוא נמצא בתוך כמה קטעים בשינויים.

 תוכן 
הפיוט בנוי ברובו מבקשות תנ"כיות. ברוב הבית הראשון, מתאר הפייטן את תפילתו הכנה. הוא ממשיך ומתחנן, מתוך נקודת שפל רוחנית הנובעת מחטאיו הרבים, אשר מושווית לבית כלא בו נמצא החוטא,טור 17 שירפא אותו (רוחנית ופיזית) האל מצערו, ומביע את כמיהתו העזה להתקרב אל ה'.

פרנץ רוזנצווייג ביאר, כי תוכנו של הפיוט במבט ראשון, ימצא אותו חדגוני וחסר התפתחות רעיונית, אך למעשה הוא ליטניה שבנויה כולה סביב שמו של האל,ראה לעיל בפרק "צורה". שלא נהגה כמות שנכתב מפני שכללי הנימוס מחייבים כי . לדידו של רוזנצוויג, נשקף אלוהים מתוך השיר בכך שעוטף אותו שמו האמיתי, המסתורי וזה שאינו ניתן לביטוי, ובעת תפילה זו מתחברים שני השמות, הנקרא והנכתב, לאלוהים אחד.

 מחבר 
יש שייחסו את הפיוט לריה"ל, אך דב ירדן קבע שזהו יחוס שגוי בעקבות בלבול בין הכותרת "יהוה" ל"יהודה", וכי לא לריה"ל, וציין כי באחד מכתבי היד הוא מיוחס לר"ם במז"ל.

 השפעה וקבלה 
הפיוט נקלט במחזורים רבים, בעיקר במחזורים ספרדיים אך גם במחזור רומניא, והוא נאמר גם היום ברוב הקהילות הספרדיות בראש השנה, ובמקצתן ביום הכפורים. אברהם אידלסון כתב כי הפיוט היווה השראה לפיוט ה' שמעתי שמעך.אוצר נגינות ישראל חלק ב' עמ' 25

 לקריאה נוספת 
 חנן בניהו, מחזור קורן המבואר לראש השנה כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 327–330.
 חיים בראדי, דיוואן אביר המשוררים, חוברת ב', ברלין: תרע"ב-1911, פיוט קכג, עמ' 225.
 פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי / תרגמם, ואיתר פסוקי מקרא ואמרות חז"ל המאוזכרים בשירים: מיכאל שורץ, ירושלים תשע"א 2011, עמ' 143–150.

 קישורים חיצוניים 
 ה' יום לך אערוך תחינה – מילים, פירושים וביצועים | ר' יהודה הלוי | פיוט | באתר הפיוט והתפילה

 הערות שוליים 

קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון