כתובות עמוניות

כתובות עמוניות הן כתובות הכתובות בעמונית, ניב כנעני כמעט זהה לעברית מקראית, שנמצאו ברובן בתחום ארץ עמון.

 כתובת מצודת רבת עמון 

כתובת מצודת רבת עמון היא כתובת עמונית מלכותית, ממנה שרדו שמונה שורות קטועות; היא מתוארכת לאמצע המאה ה־9 לפנה"ס, והיא כנראה שריד למצבה שהקים מלך בני עמון במקדש מלכם, ומפרט על התגלות האל המצוה עליו לבנות "מבואות סובבות", מבטיח לו ניצחון על אויביו, מצווה את סדרי המקדש ויראת האלים, ומסיים בברכה למלך ולביתו.

 כתובת מעבד(י) עמנדב 
ממוזער|הבקבוק שעליו כתובת המלך עמנדב

הכתובת על בקבוק מתל סיראן מספרת על "מעבד", (מעשה/מעשי) עמנדב בן הצלאל בן עמנדב, שלושתם מלכי בני עמון: "הכרם והגינות והאתחר ואשחת" – מפעלים מלכותיים, ומסתיימת בברכה למלך.

 כתובת מתיאטרון רבת עמון 

הכתובת מתיאטרון רבת עמון היא שבר כתובת הכולל כ־11 אותיות, שנמצא בתיאטרון רבת עמון (שנבנה כמה מאות שנים לאחר תקופת תארוך הכתובת); היא כוללת, ככל הנראה, התייחסות לאל בעל ולבני עמון.

 כתובת ירחעזר 
ממוזער|300x300 פיקסלים|הפסל העמוני שעל בסיסו חרותה כתובת ירחעזר

כתובת ירחעזר היא כתובת הקדשה קצרה וקטועה שנמצאה על בסיס פסלון במצודת רבת עמון; לפי מיקום מציאתה וההתייחסות האפשרית בה לאחד ממלכי בני עמון ייחוסה עמוני, אך כתבה והשימוש במילה "בר", בניגוד ל"בן" הנפוצה בעמונית, מצביעה על היותה של הכתובת דווקא ארמית.

 חרסי חשבון 
בעיר חשבון נמצאו אוסטרקונים הכתובים, לפי שיקולים פלאוגרפיים, עמונית (אף שיש מי שייחס אותם למואבית), ותוכנם מנהלי.

 רשימת מוצרים 
רשימת מוצרים, כמויות ומעט שמות, מסוף המאה ה־7 או ראשית ה־6 לפנה"ס:לתמונה ראו למשל: 

הזכרת המלך בראש מקבלי מס ידועה מכתבי אוגרית ואשור, ובתעודות כאלה נרשמו נכבדים לפי סדר חשיבות יורד; נראה שגם במכתב זה כל הרשומים היו נכבדים. "אכל" (אוכל) הוא חיטה, כמו במקרא () ובכתבי אוגרית (KTU2 1.14 IV). "מאלת" הוא מהעיר אילת, אולי אילת שעל ים סוף ואולי עיר בשם זהה בעמון. "נכאת" הוא שרף ריחני המשמש לקטורת (, ). "אש" היא מילית פיניקית הזהה למילית העברית "אֲשר" (ש' השעבוד). "ין", כלומר יין, הוא בכיוון הדו־תנועה, בדומה לעברית הישראלית שבחרסי שומרון, פיניקית ואוגריתית. "לבבת" הוא כמו בערבית ובסורית, קמח מעולה. "דשא" הוא עשב למספוא. "ארח" היא, כמו באוגריתית, אכדית ובדומה לערבית, פרה צעירה.

 רשימה חקלאית 
רשימה פגומה קצרה:

"תאן" הוא צורת זכר קיבוצית לתאנים. "בערם" הוא ריבוי של בעיר – בהמה ( ועוד). "חבלם" הם חבלים.

 רשימת שמות 1 
רשימת שמות מהרבע השלישי של המאה ה־6 לפנה"ס:

את השורה הראשונה יש להשלים, אולי, "לחש[ב]ן" (לעיר חשבון), או כשם אדם "לחש [ב]ן [...]". "בצרת" (צורה קדומה של "בצרה") בשורה האחרונה היא כנראה לא בצרה האדומית, אולי בצרה המואבית ().

 רשימת שמות 2 
רשימת שמות קצרה באלפבית ארמי, מסביבות 500 לפנה"ס: [1]

תרומתה של כתובת זאת לחקר העמונית היא אונומסטית בלבד.

 רשימה קצרה 
רשימה קצרה כתובה באלפבית ארמי, מסביבות 525 לפנה"ס:לקריאה אחרת (וכן פרשנות לשונית שונה) ראו 

"תמכאל" הוא שם עמוני מוכר. "בני גבל" הם כנראה בני העיר גבל, והצורה "בני" ולא "בנ" לרבים בסמיכות איננה מוכרת בעמונית.

 כתובות קצרצרות 
כתובת על שבר חרס קטן כוללת שם אחד:

ניתן לשחזר גם "למתנאל". "נתנאל" הוא שם מקראי נפוץ, ומקביל ל"יתנאל" הפיניקי הנפוץ (השורש י־ת־נ בפיניקית מקביל לנ־ת־נ בניבים כנעניים אחרים), או ל"מתנאל" הידוע גם הוא בפיניקית.

חרס נוסף נשא את האות א' בלבד. שני חרסים אחרים מאותו הקשר ארכאולוגי כללו שרידי מספר שורות כתובות, אך הטכנולוגיות שהיו נגישות לחוקרים לא אפשרו להם לקרוא אפילו אות אחת.

 חרסי תל אל־מזר 
בתל אל־מזר (כשלושה ק"מ מצפון לתל דיר עלא) שבבקעת הירדן נמצאו אוסטרקונים ארמיים ועמוניים לפי כתבם.

 מכתב 
מכתב בין אחים או שני רעים, מהמחצית הראשונה של המאה ה־6 לפנה"ס, העוסק בהלוואה או השאלה על משכון:

שמואל אחיטוב פירש: . נוסח הפתיחה "אֹמֶר פלוני, אֱמֹר לאלמוני" ידוע מהמכתב הפיניקי מסקארה, מהאוסטרקון האדומי מחורבת עוזה ומכתובות חורבת תימן, ודומה לנוסחות פתיחת מכתבים באוגריתית ("תחם פלוני, לאלמוני רגם" כלומר "דְבר פלוני, לאלמוני אֱמור",למשל KTU2 2.6, 2.10, 2.14, 2.16, 2.21, 2.26(?), 2.34, 2.36, 2.39 או "לאלמוני רגם, תחם פלוני" כלומר "לאלמוני אֱמור, דְבר פלוני"למשל KTU2 2.4, 2.11, 2.12, 2.13, 2.24, 2.30, 2,33, 2.38) ובאכדית ( – כך (אמר) אלמוני, אֶל פלוני, אֶמורלמשל ; בסידור אחר ( – לפלוני, כך (אמר) אלמוני, אֶמור), ראו למשל בסידור אחר ( – לפלוני אֶמור, כך (אמר) אלמוני), ראו למשל , ). "השל(ו)ם את(ה)?" היא נוסחת ברכה המופיעה גם במקרא, באחת מכתובות חורבת תימן, במכתב הפיניקי מסקארה ובמכתב האדומי מחורבת עוזה, ומיוחדת בכך שלמילה "שלום" לא מצטרפת אות יחס ("אנכי בשלום") אלא במקום המושא העקיף ("לי שלום") באים כינויי גוף.:  בנוסחת ברכה, וביטויים דומים ב וב המילה "ועת" (ועתה) בסוף פתיחת המכתב מופיעה גם במכתב האדומי מחורבת עוזה ובמכתבי ערד.

 רשימת שמות 
רשימת שמות מהאתר, ככל הנראה מהמאה ה־5 לפנה"ס (השכבה הארכאולוגית בה נמצא מעורבת מהתקופה הפרסית וההלניסטית):

השם "מלכמית" מזכיר את שם האל מלכם, וניתן להשוותו לשם "כמשית", הוא אביו של מישע. "יהוידע" הוא שם יהויסטי מובהק, עדות להשפעה יהודית או להיותו של אותו יהוידע יהודי.

 אוסטרקון מכלח 
בכלח נמצא אוסטרקון בכתב ארמי, המתוארך לרבע השלישי של המאה ה־6 לפנה"ס. שלפי שמות המוזכרים בו והשימוש במילה "בן" (ולא "בר") הוא מזוהה כעמוני. הוא מחולק לשלושה טורים, שניים (א' וב') בצד האחד ואחד (ג') בצדו האחר:

 כתובות על חותמים 
מקור נוסף לאונומסטיקון העמוני הוא חותמים. הגם שמדובר במקור חשוב, יש לסייג שחותמים וטביעות חותם רבים נמצאים באוספים פרטיים, וקשה לאמת את מהימנותם. בין טביעות החותם העמוניות ניתן למנות את הכיתובים (ירידות שורה, כשמוזכרות במקור המצוטט, מסומנות בסימן "/"):החותמים מ"למנחם / ב/נ ימין" עד "לבידאל / בן אלמג" לקוחים מהמקור  (ושם הפניות ודיון מפורט בחלק מהחותמים);החותמים "לתמכאל בדמלכם" עד "לחלא בן הושע<א>ל לקוחים מהמקור  (ושם הפניות ודיון) – בחותמים ממקור זה אין סימון של ירידות שורה, אלה מביניהם שמסומנות בהם ירידות שורה, סימונן מבוסס על המקור המוצמד להם. נידונים גם במקורות  או ;לחותמים הלקוחים ממקורות אחרים מצורף מקור בגוף הרשימה.

 ראו גם 
 רשימת כתובות כנעניות וארמיות
 עמונית

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

*