תר"ש גדעון

התוכנית הרב-שנתית (תר"ש) גדעון היא תוכנית רב-שנתית, אשר נועדה להוביל תהליכי מודרניציה בצה"ל. התוכנית נהגתה בשנת 2015, ויישומה נפרס על פני כ-10 שנים. מטרת התכנית המוצהרת הייתה להבטיח את כשירות צה"ל להגנה על מדינת ישראל מפני איומים שונים.

התוכנית נקראה על שמו של השופט המקראי גדעון. התוכנית גובשה על ידי הרמטכ"ל גדי אייזנקוט.

 רקע ותכנון 
התכנית הרב שנתית האחרונה שאושרה בצה"ל לפני תר"ש גדעון הייתה תר"ש תפן שאושרה ב־2007. בימי בני גנץ היו תוכניוות לתר"שי חלמיש, עוז ותעוזה שלא הבשילו עקב חילוקי דעות מול משרד האוצר בסוגיית התקציב.

בסוף 2014 ערכה ועדה בראשות ראש אמ"ן לשעבר, אלוף במיל' עמוס ידלין, סקירה מקיפה על מוכנתו ויכולתו של צה"ל לתת מענה לאיומים עתידיים על ישראל, כדוגמת שיפורים טכנולוגיים של טילי אויב, פיתוח יכולות סייבר בידי מדינות וגופים אנטי-ישראליים, ואיומים אחרים.- מלחמת טילים רב-חזיתית/ ידלין: ישראל חייבת להיערך למלחמת טילים רב-חזיתית, Times of Israel, 29 בדצמבר 2014

בשנת 2015 הציג הרמטכ"ל גדי איזנקוט את "תוכנית רב־שנתית גדעון", המגדירה לצה"ל את נתיב בניית הכוח לקראת האיומים והאתגרים העתידיים שאיתם צה"ל ומדינת ישראל יצטרכו להתמודד. התוכנית הוצגה בצל "דו"ח לוקר" שדרש מצה"ל לבצע מהלכי התייעלות, וקיצוץ בתנאי השכר של משרתי הקבע, ופורסמה יום לפני פרסום מסקנותיו של דוח לוקר למשרד האוצר.

הצורך בתוכנית רב-שנתית לצה"ל התברר מכמה נושאים דחופים:
 קושי בתכנון לטווח ארוך.
 פציעות ופגיעה באפקטיביות התפעולית.
 אתגרי ניצול משאבים.
 ירידה במוכנות לשעת חירום.
 שחיקת אמון הציבור בצה"ל עקב דיוני תקציב.

בענייני כוח אדם התוכנית הצהירה על צמצום של 2,500 אנשי קבע ו-100,000 אנשי מילואים.

החזון שעמד לנגד עיני מנסחי התוכנית היה "צבא לוחם, איכותי, מוכן וכשיר, מנצח את אויביו ומפתח יכולות מול איומים עתידיים העלולים להתפתח בזירת המלחמה. צבא עַם ממלכתי המבוסס על אנשים איכותיים, מחויבים ומאומנים, על פלטפורמות איכותיות ועל חוד משופר ומקצועי ביבשה, באוויר, בים ובסב"ר (סביבת רשת). צבא אשר בבסיסו משימות, כשירות ויכולות מותאמות וממוקדות. צבא צנוע המבוסס על תרבות ארגונית יעילה, אשר זוכה לאמון הציבור".

 אישור ויישום 
תר"ש גדעון הוצגה ביולי 2015. בנובמבר 2015 אושרה תוכנית על ידי פורום המטה הכללי של צה"ל, ובמקביל הגיעו שר הביטחון משה יעלון ושר האוצר משה כחול להסכם על תוכנית תקציבית רב שנתית לצה"ל.

התוכנית אושרה על ידי הקבינט המדיני-ביטחוני בסוף אפריל 2016.

היה פרויקט אסטרטגי של 10–15 שנים שנועד להנחות את פיתוח צה"ל לאורך 2015 ואילך, כאשר היבטים שונים ייושמו בהדרגה.

אף על פי שלא ניתן היה להשלים את כל ההיבטים תוך שנים ספורות, התוכנית נועדה לשפץ אזורים מרכזיים בכמה שלבים עד שנת 2020 ולגבש שדרוגים בשלבים הבאים. רכישות חדשות, שדרוגים ליכולות טכנולוגיות, שינויים ארגוניים ורפורמות הכשרה התגלגלו בשלבים זהירים בין השנים 2015–2022. 

בלב התוכנית עומד מסמך אסטרטגיית צה"ל, שפרסם איזנקוט באוגוסט 2015. במסמך זה מוגדרים תפיסות הפעלת הכוח, הפיקוד והשליטה, וכן עקרונות בניין הכוח הנגזרים מהן. האסטרטגיה מגדירה שני סוגים של מערכות: מערכה להשגת הכרעה ומערכה מוגבלת שבה הפעלת הכוח מרוסנת. במסגרת האסטרטגיה הוגדרה תפיסת המערכה בין המלחמות (מב"ם), המנוהלת בשגרה כדי לשמר ולהעצים את הישגי המערכה הקודמת ולהרחיק את המלחמה הבאה, על ידי החלשת האויב וצמצום התעצמותו במקביל לשיפור הלגיטימציה של צה"ל לפעול ושלילת הבסיס הלגיטימי של האויב.

 עיקרי התכנית ומטרות ליבה 
תוכנית גדעון נסבה סביב שתים עשרה "יכולות מובילות" ששימשו כמסגרת שלה, שהתמקדו ברפורמה של תפקודי קרב הליבה. המרכיבים המרכזיים כללו:
 ארגון מחדש של פקודות צה"ל לייעול הפעילות.
 שדרוג מערכות נשק מרכזיות כמו הגנה אווירית, טנקים ונכסי מודיעין.
 העלאת רמות הגיוס באמצעות תוכניות חברתיות חדשות.
 שיפור האימון באמצעות תרגילים מציאותיים יותר ומחזורים תפעוליים ארוכים יותר.
 איחוד בסיסים ומרכזים לוגיסטיים ברחבי הארץ.
 קיצוץ יחידות לא חיוניות ומשרות לטווח ארוך כדי לפנות כוח אדם.
 רפורמה במדיניות כוח האדם כדי לשמור על כוחות מנוסים בתפקידים משמעותיים.
 שיפור היכולות הטכנולוגיות הרלוונטיות למרחבי קרב עתידיים.
 חיזוק תשתית המגנה על גבולות מרכזיים ומרכזים אזרחיים.

המטרות הסופיות היו להפוך את צה"ל לכוח קטן יותר אך חכם יותר, המסוגל להביס בצורה נחרצת איומים מתפתחים באמצעות גישה משולבת ורב-ממדית ללוחמה מודרנית. התוכנית נועדה להבטיח שצה"ל ישמור על עליונות צבאית ויכולות הרתעה גם בעשורים הקרובים.

כדי להבטיח את קיום המטרות, הוחלט בתוכנית על כמה צעדים משמעותיים לצורך התייעלות כלכלית, שרובם עוסקים בקיצוץ בתקנים וביחידות אשר אינם נמצאים בעשיית הליבה של צה"ל, קרי שאינן יחידות לוחמות ותומכות לחימה.

כמה מהצעדים הללו באים לידי ביטוי בקיצוץ תקנים וכוח אדם: קיצוץ של 6% במטות ובמפקדות, הקטנת מספרם של קציני המטות וקביעת יחס של 1 ל-5, כאשר על כל 5 קצינים בדרגת רב-סרן יכהן קצין אחד בדרגת סגן אלוף. צעד נוסף הוא קיצוץ במערכים שונים כגון חיל החינוך, הרבנות הצבאית, גלי צה"ל, מבקר צה"ל, יחידת יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים והצנזורה הצבאית.

התוכנית הציעה גם שינויים במערך הכוח הלוחם, כאשר מספר אגדים ארטילריים ייסגרו, בהמשך לסגירת שש חטיבות טנקים, שני אגדים ארטילריים וגדודים רבים בפיקוד העורף, וכוחו של חיל הים יצומצם על ידי הוצאת צוללת אחת משימוש וצמצום מספר הסטי"לים.

בנוסף, התוכנית הציעה קיצוץ של 2,500 אנשי קבע ממערך השירות הסדיר, ופעלה להורדת הגיל הממוצע של מפקדי השטח הבכירים (דרגות מג"ד ומח"ט) ב־3-5 שנים, קיצוץ מערך המילואים ב-100 אלף חיילים, ומיקור חוץ של יחידות כגון הפרקליטות הצבאית, היועץ הכספי לרמטכ"ל ומחלקת מדעי ההתנהגות.

 תוכנית 
 ארגון יחידות
יחידות שנסגרו וצומצמו
 יחידת מיתר (427) נסגרה ב-2017. 
 הקטנת מערכים שאינם בליבה (מדעי ההתנהגות, גששים, מערך תקציבי, מערך משפטי וכדומה).
 סגירת יחידות והתאמה של הסד"כ (סגירת אגדי ארטילריה, חטמ"רים, טייסת ברק, מחוז אחד בפיקוד העורף).
 גדוד הסיור הבדואי 585 הוקטן ליחידת סיור, כחלק מתפיסה לביטול הגדודים המגזריים ותוכנית להרחבת גיוס העדה הבדואית לצה"ל.
מחלקות השריון הוקטנו מ-3 טנקים למחלקה ל-2 טנקים למחלקה.
הפיכת 44 גדודי חי"ר מילואים מרחביים מגדודים מתמרנים לגדודי ביטחון שוטף.
ניסיון לסגירת הפנימיות הצבאיות בחיפה ובאור עציון שבוטל על ידי שר הביטחון אביגדור ליברמן ב-2016, לאחר שהופעל לחץ אזרחי.
 ניסיון להוצאת גלי צה"ל מצה"ל.
יחידות שהוקמו
 הוקמה חטיבת עוז (חטיבת הקומנדו, 89) על בסיס יחידת דובדבן, יחידת מגלן ויחידת אגוז.
 הוקמו שני גדודי חי"ר קל-גבולות, ברדלס (אוגוסט 2015) ולביא הבקעה (מרץ 2017), כתוצאה מצורך מבצעי לפינוי סד"כ החוד לאימונים.
הוקם בסיס אימונים ייעודי למערך הגנת הגבולות.
הוקם 'בית ספר צה"לי לפיקוד ושליטה ולמטה מבצעי' תחת קורת גג אחת. והחלו להתקיים קורסי מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים, והכשרות למטה המבצעי.
זרוע סייבר – בתוכנית נקבע כי תוקם זרוע סייבר. בסוף הוסב אגף תקשוב לאגף התקשוב וההגנה בסייבר.

לוגיסטיקה ותקציבים 
 רמות הגיוס השנתיות התייצבו בסביבות 5,500 חיילים בכל מחזור באמצעות מדיניות גיוס חדשה שמטרתה לשמור על כוחות מוסמכים.
קודמה התוכנית למימוש קיצור שירות החובה ל-32 חודשים לגברים.
 קודמו פרויקטים לאיחוד ושדרוג בסיסי צה"ל ברחבי הארץ, לרבות הקמת מתקני אימון ייעודיים וקריית התקשוב.
שופצו בסיסי האימונים של חטיבות גבעתי והנח"ל.
 היקף סעיף 16א' המאפשר אפשרויות שירות ארוכות יותר לחיילות הורחב כדי לשלב אותן בתפקידי חזית נוספים.
 הושג חיסכון של מיליארדי שקלים התייעלות באמצעות קיצוצים בהוצאות שאינן חיוניות.
 מרכיבים משמעותיים מהתוכנית מומשו בשטח, בהם תרגילים גדולים כמו תרגיל "אור דגן" רחב ההיקף ב-2017 שבחן את מוכנות צה"ל.
 מימון חדש בהיקף מיליארדי שקלים הוקצה בהתאם לדרישות התקציביות של התוכנית. הדבר איפשר שיפוץ והרחבה של מסגרת האימונים של צה"ל.
 רמת המוכנות הנדרשת מכל ענף צבאי הוגדרה רשמית כחלק מקביעת תקני הכשרה ופרוטוקולים חדשים.

הצטיידות ופיתוח יכולות אב
נמשך תהליך ייצור טנקי ונגמ"שי המרכבה.
נבנה הנגמ"ש הגלגלי הראשון - איתן.
נחתמה עסקה רחבה למערכות הגנה לרכבים קרביים, המאפשרות תמרון בעומק האויב בשרידות גבוהה.
אושרה בוועדת השרים תוכנית רב שנתית להגנה אווירית רב-שכבתית.
הוקם גדוד 137 כגדוד כיפת ברזל נוסף.
הוכרזה מבצעיות ראשונית למערכת היירוט "קלע דוד".
 נקלטו 9 מטוסי "אדיר" (F35), שנכנסו ב-2017 לשימוש מבצעי, וב-2018 צפויים להיקלט בחיל האוויר חמישה מטוסים נוספים.
 למעלה מ-1,200 משאיות ישנות הוצאו משירות וכ-2,000 נושאות משוריינים מזדקנים אמורים להיות מוחלפים בכלי רכב חדשים יותר עד סוף 2015.

 ביקורת 
בדו"ח מבקר המדינה שפורסם במרץ 2022 נרשמה ביקורת על מחסור בתחמושת וחלפים, על אי דיווח של צה"ל על מימוש התוכנית למועצה לביטחון לאומי ולקבינט המדיני-ביטחוני ברוב שנות התוכנית, ועל אי שימוש במערכות ממוחשבות בכדי לעקוב אחרי מימוש התוכנית, דבר שפגע בבקרה המטכ"לית.

ביקורת חריפה מאוד על התוכנית השמיע אלוף במיל' יצחק בריק. עיקר טענותיו היו שצה"ל נפגע קשות בתחומים רבים: כוח אדם רב פוטר (נגדים) או עזב (סרנים), והדבר הביא למשבר ארגוני מבצעי, אמצעי לחימה ירדו לטימיון בשל אי תחזוקה, משבר בתחום הלוגיסטיקה, הפרטה אזרחית של מערכים רבים שבשעת חירום ומלחמה לא יוכלו לתת שירות. עוד אמר כי "קיצוץ סדר הכוח של צה"ל לזירה וחצי נובע כתוצאה מקונספציה מוטעית שלא יהיו מלחמות רב-זירתיות".

 קישורים חיצוניים 
 דו"ח מיוחד של ועדת החוץ והביטחון בנושא "גדעון" – התכנית הרב-שנתית של צה"ל



 הערות שוליים 

גדעון