אלהים אלי אתה

אלהים אלי אתה אשחרך בסוד סגלתך הוא פיוט רשות לנשמת ליום הכפורים שחיבר ר' שלמה אבן גבירול, הנאמר בקהילות הספרדים.אברהם חמוי, מחזור בית הכפרת, ירושלים תשס"ד עמ' 387 

 צורה 
הפיוט הוא רשות לתפילת נשמת כל חי של תפלת שחרית ביום הכפורים, והוא נחתם באקרוסטיכון של שם המחבר: "אני שלמה הקטן ברבי יהודה אבן גבירול חזק" - כל אות חוזרת על עצמה ארבע פעמים במחרוזת, בראש הצלעיות המתחלפות שאינן רכיבי המסגרת, מלבד הסטרופה האחרונה אשר החתימה "חזק" מופיעה בראש טוריה. בפיוט 30 מחרוזות, ובכל אחת מהן שני רכיבי מסגרת:

 בטור א' בכל מחרוזת: .
 בטור ג' בכל מחרוזת: .

בטורים אלו אין לרוב אלא 3 הטעמות (מלבד רכיבי המסגרת). בטור השני, החפשי ממסגרת, ישנן ארבע הטעמות.זאב ז. ברויאר, שירת הקודש של ר' שלמה אבן גבירול: תוכן וצורה, ירושלים: מאגנס תשנ"ג, עמ' 273–275. כל סטרופה מסתיימת בפסוק מן התנ"ך.דב ירדן, שירי הקדש לרבי שלמה אבן גבירול, כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 71.חיים נחמן ביאליק וי.ח רבניצקי, שירי שלמה אבן גבירול, כרך שני, תל אביב תרפ"ה, חלק הערות ובאורים, עמ' 107

הרשות בנויה על פי המבנה של פיוט הרשות "אשכימה שחר יום יחדתו לצום העשור" שחיבר יוסף אבן אביתור, מייסד ז'אנר פיוטי הנשמת, אשר גם בה רכיבי מסגרת במתכונת דומה, ומחרוזת חתימתה זהה לרשות של אבן גבירול, מלבד רכיבי המסגרת. תבנית זו חריגה ביחס לפייטנות הספרדית, ולא קנתה לה מקום אצל פייטנים מאוחרים יותר. ז. ברויאר כתב כי צורתו של הפיוט איננה פיוט מסגרת אופייני לרשב"ג, וכן מבחינת תוכנן, רכיבי המסגרת מיותרים לרוב ולמעשה אפשר לקרוא גם בלעדיהם את כל הפיוט, הרי היה ניתן לצפות שאחרי הרכיב הראשון יבואו דברי תחנונים, ולאחר השני דברי זכות על ישראל, אך ברוב הפיוט אין הדבר כן, מה שאינו אופייני לאבן גבירול. הוא סבור שהמסגרת איננה מעצבת את הפיוט וכי "כאן הוענקה תבנית חצי מסגרתית אך ורק מפני  הכבוד שרחש המשורר כלפי קודמו."זאב ז. ברויאר, שירת הקודש של ר' שלמה אבן גבירול: תוכן וצורה, ירושלים: מאגנס תשנ"ג, עמ' 275.

 תוכן 
הפייטן פותח בתיאור עמידתו לפני הקב"ה בתפלת שחרית, יחד עם כל עם ישראל, כשליח הציבור, עמדה מתוכה הוא יוצא במהלך כל הפיוט, שהוא למעשה רשות לש"ץ.יעקב יצחקי מחזור אהלי יעקב ליום הכפורים, ירושלים ה'תר"ע, דף פו ע"ב הוא מכיר בעוונותיו החשופים כלפי האל, ומבקש ממנו להתעלם מחטאיו וישועה. הוא ממשיך להתחנן, כשליח הציבור, שתהיה תפילתו זכה וברורה, ללא טעויות ומחשבות זרות, ומצפה להנחייתו בדרך הנכונה. הוא טוען מספר טענות לזיכויו: האחת היא שבלידתו ברא אותו האל כשהעוון נטוע בו, אחרת היא עיצומו של יום הכיפורים המכפר על חטאיו והצום בו שרויים ישראל ביום זה, טענה אחרת היא הבושה שאוחזת בהם מרוב חטאיו, ואחת נוספת היא כינוסם של ישראל לבתי הכנסיות וזיכוך נפשם לקראת היום הקדוש. הוא שב ומזכיר את פחדו מגזר הדין המרחף מעליו ואת הידיעה כי האל מכיר את חטאיו, ומתחנן כי ישמע תפילתו.

 אמירתו 
הפיוט נאמר ברוב קהילות נוסח הספרדים בתפילת שחרית של יום הכיפורים. במקור נאמר הפיוט בסוף פסוקי דזמרא, לפני תפילת נשמת כל חי. בשל חששות הלכתיים, ברוב הקהילות נאמר כיום הפיוט, יחד עם פיוטים נוספים לפני ברכת ברוך שאמר, או לאחר קדיש תתקבל בסיום תפילת שחרית.מחזור אור ודרך ליום כפור, ירושלים תשמ"ו, עמ' תמ בשל אורכו של הפיוט, בחלק מהמחזורים וכתבי היד הוא מופיע בחלקו, לעיתים קוצצו 19 מחרוזותיו האחרונות.

 לקריאה נוספת 
 יעקב יצחקי, מחזור אהלי יעקב ליום הכפורים, ירושלים ה'תר"ע, דף פו ע"ב־פז ע"ב
 חיים נחמן ביאליק ויהושע חנא רבניצקי, שירי שלמה אבן גבירול, כרך שני, תל אביב תרפ"ה, עמ' 178–182, ושם, חלק הערות ובאורים, עמ' 107–110.
 דב ירדן, שירי הקדש לרבי שלמה אבן גבירול, כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 71–79.
 זאב ז. ברויאר, שירת הקודש של ר' שלמה אבן גבירול: תוכן וצורה, ירושלים: מאגנס תשנ"ג, עמ' 273–275.

 קישורים חיצוניים 




 הערות שוליים 

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:שירי שלמה אבן גבירול
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:רשויות לנשמת