חנן שי

חנן שי-שוורץ (נולד באפריל 1947) הוא אלוף-משנה במילואים ומומחה בחשיבה ותכנון אסטרטגי צבאי ומדיני, פיתוח מנהיגות, וקבלת החלטות ועבודת מטה.

שי-שוורץ הוא דוקטור למדע המדינה.
היה מרצה לחשיבה אסטרטגית מדינית וצבאית בחוג למדעי המדינה באוניברסיטת בר-אילן,
ושימש כמרצה מן החוץ לאסטרטגיה צבאית ומדינית במחלקה ליחסים בין-לאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים.

 ביוגרפיה 
שי הוא בן למקימי חניתה ויליד הקיבוץ, גדל והתחנך בקריות.
התגייס לצה"ל באוגוסט 1965. עבר קורס אלחוטנים, הוסמך לקצונה בחיל הקשר ב-1966. שימש כמדריך בבה"ד 7 (1966–1967).ניר שריג, משה שמיר, אבי גולן (עורכים), 100 שנות קשר, אנשים, פועֳלם ותרומתם, כרך א', הוצאת העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב, התשפ"ב–2022, עמ' 235.

ב-1967, כעוזר קצין הקשר של חטיבה 8 השתתף במלחמת ששת הימים בקרבות החטיבה בסיני וברמת הגולן. במלחמת ההתשה בסיני ואחריה היה מפקד פלוגת קשר במפקדת גייסות השריון וקצין אג"ם קשר באוגדת סיני.

במלחמת יום הכיפורים שימש כקצין קשר חטיבתי בדרגת רס"ן בחטיבה 188. ארגן צוותי טנקים למערכה, ונטל חלק בקרבות הבלימה וההבקעה ברמת הגולן. על כך עוטר בצל"ש רמטכ"ל.. בין השנים 1973–1974 פיקד על קורס קציני קשר.

במלחמת שלום הגליל היה מג"ד קשר בגַיס הצפוני. לאחר מלחמת לבנון הראשונה עמד בראש מחלקת פיקוד ושליטה במטכ"ל. יזם והקים מספר תוכניות להכשרה מקצועית של מפקדי צה"ל.

בשלהי שנות ה-80 הקים ביחד עם בנימין עמידרור את תוכנית "ברק" במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה (פו"ם), שיזם האלוף יוסי פלד. התוכנית עסקה בלימוד מעמיק של היסטוריה צבאית, בניתוח קרבות ומערכות ובביקורת אקדמית של תהליכים צבאיים. ריכז את התוכנית בשנים 1989–1994.
נוה דרומי, , הוצאת סלע מאיר, 2022, עמ' 38-40.

בנוסף הגה ועיצב את המכללה לפיקוד טקטי (מלט"ק), וייזם תוכנית "בני חיל", תואר שני בלימודי צבא וביטחון מטעם צה"ל באוניברסיטת בר-אילן למג"דים ומ"פים במילואים. השתחרר מצה"ל בשנת 1994 בדרגת אל"ם.

עבודת המאסטר שלו נעשתה בחוג למדעי המדינה באוניברסיטת חיפה בהדרכת יואב גלבר וזאב מעוז וכותרתה הייתה "שיטת הפיקוד והשליטה בארגון הצבאי המודרני: בחינת מהותה ותקופתה" והושלמה ב-1993.בקטלוג הספרייה הלאומית שיטת הפיקוד והשליטה בארגון הצבאי המודרני : בחינת מהותה ותקופתה.

עבודת הדוקטורט שלו נעשתה באוניברסיטה העברית בהדרכת יהושפט הרכבי (נתקבלה לאחר מותו של הרכבי, ב-1995). היא עסקה בתפקוד המנהיגות הישראלית במלחמות ושימשה בסיס לזינוק של מדריכי הכשרה מקצועיים למערכת הביטחון, ומשרדי ממשלה וסוכנויות אחרות.

שימש כחבר בוועדת הבדיקה בראשות רב-אלוף במיל' דן שומרון שבדקה את תפקוד המטכ"ל במלחמת לבנון השנייה.

קיבל תעודת הוקרה על מפעל חיים על ידי הרמטכ"ל אביב כוכבי.

משמש כחוקר במכון משגב לביטחון לאומי ולאסטרטגיה ציונית.

 מעמדותיו 

על פי שי היו בכל תולדות צה"ל שלשה רמטכ"לים פורצי דרך: מרדכי מקלף, דן שומרון ואביב כוכבי שתרמו כל אחד את תרומתו הייחודית. מקלף "עיצב את דוקטרינת צה"ל, את תפיסת ארגונו ואת אסטרטגית הפעלתו". שומרון מתוך התפיסה של מפקד כמקצוע, "ביצע שינויים מרחיקי לכת בהכשרת הדרג הפיקודי ובהארכת שרות הקבע של שדרת הפיקוד". וכוכבי הכניס שתי יכולות: "יכולת אבחנה בדיוק גבוה ובזמן אמת בין מחבלים לאזרחים, לשם קטילה מאסיבית של מחבלים תוך צמצום מרבי של פגיעה אגבית באזרחיים. ויכולת תמרון יבשתי של "עוצבות רפאים" זריזות, נמוכות חתימה ושחיקה, עתירות מודיעין ואמצעי קטילה עוצמתיים שנועדו לבצע חדירות לפרוסקופיות מהירות לעומק שטחי האויב".

שי מתמקד בחקר שורשי המתח המוסרי הגובר בדמוקרטיות מערביות ובהשפעותיו של מתח זה על יכולתן להתמודד עם איומים ומשברים. מאמרו "האתגר האינטלקטואלי במאבק נגד טרור פצצות אדם וטרור בלתי אנושי אחר" שראה אור ב-2006 בקובץ המאמרים "פצצה מתקתקת – המחבלים המתאבדים וההתמודדות איתם" (בעריכת חגי גולן ושאול שי, הוצאת משרד הביטחון), מבטא את ההיבט הרעיוני-מוסרי של הנושא.

ב-2020 פרסם דף עמדה בו הסביר את מה שהוא תופס כבעייתיות מוסרית-חברתית ופוליטית הכרוכה בהתמודדות הגלובלית עם מגפת הקורונה. לדבריו:הגלובליזם בתפיסתו הנוכחי כשל וקרס, כשם שכשלו וקרסו לפניו הקומוניזם ותפיסות חברתיות אחרות. הסיבה לקריסתן הייתה שכולן התבססו על רעיונות כזב אוטופיים. רעיונות אוטופיים אלה נעוצים בדיסציפלינה ליברלית אירופית דומיננטית שמייסדיה "קפצו" מעגלת המהפכה המדעית בראשית דרכה, ויתרו על חשיבה תבונית והמשיכו, כמו הכנסייה, לדבוק בחשיבה מבוססת אמונה, רגשות לב ותעתועי דמיון. דיסציפלינה ליברלית אחרת, ידועה פחות, היא זו התבונית, המחויבת לאמת ולחוקיו האבסולוטיים של הטבע, שאומצה בדמוקרטיות האנגלוסקסיות, ואשר הודות לערכיה הן חוו תקופות ארוכות של צמיחה ושגשוג. הדיסציפלינה יכלה להתגייס לסייע לאירופה שלוש פעמים להיחלץ מהאסונות שגרמו תפיסותיה האוטופיות. בחינת הגלובליזם שקרס, לאור ערכיו התבוניים של הליברליזם התבוני, מובילה למסקנה שיש להיפטר ממנו לאלתר ולהחליפו בתפיסה גלובלית עדכנית וריאלית שתבסס על ערכיו של הליברליזם התבוני. מצער שבעשורים האחרונים חדר הליברליזם האמוני אף לדמוקרטיות אלה והפך מרכזים הומניים, בעיקר בארצות הברית, לנושאי הדגל של ה"נאורות" "הליברלית" האמונית ההרסנית.תפיסה עקרונית זו שימשה לחנן שי גם בביקורתו על התנהלות ישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל. לשיטתו התמודדות עם האיומים הביטחוניים של ישראל (ושל מדינות בעלות מערכת ערכית דומה), לא יכולה להסתפק בהיבטים טקטיים, אסטרטגיים וגאו-פוליטיים, אלא קודם כל עליה להישען על הבנת עומק של המימד המוסרי, מבלי שהדבר יבוא על חשבון יישום תובנות צבאיות מקצועיות. טיעונו המרכזי בהקשרה של המלחמה הוא שמפקדי צה"ל לא מילאו את הנדרש מהם על פי תורת המלחמה המוכרת בצה"ל מראשיתו, במרכזה חשיבות ההכרעה "הפיזית" על פני 'הרתעה' בכלל ואשליית "ההכרעה התודעתית" בפרט.

לקריאה נוספת
 חנן (שורץ) שי, "מלחמת יום הכיפורים: תקלה פיקודית ולא תקלה מודיעינית", בתוך: משה שמש וזאב דרורי (עורכים), טראומה לאומית : מלחמת יום הכיפורים אחרי שלושים שנה ועוד מלחמה, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשס"ח - 2008, עמ' 127–135.

קישורים חיצוניים

שַׁי חוֹשֵׁב שֶׁ... - הבלוג של חנן שי
 הדף של ד"ר חנן שי, מכון משגב
חנן שי, באתר אוניברסיטת בר-אילן 

 חנן שי, הרצאה על מחדל 2023, בערוץ של אורי מילשטיין, אתר יוטיוב
 חנן שי, שיחה על המגננה בגבול הדרום, בערוץ על המשמעות, אתר יוטיוב

הערות שוליים

קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:מעוטרי צל"ש הרמטכ"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: יחסים בין-לאומיים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: מדעי המדינה
קטגוריה:חיילי חיל הקשר במלחמת ששת הימים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947