ידי רשים

ידי רשים נחלשים הוא פיוט מסוג 'אופן' שחיבר רבי יהודה הלוי ונקלט במחזורי הספרדים לראש השנה. הפיוט נתקן במקור לברכת יוצר אור של היום הראשון של הראש השנה, אך למעשה ברוב המקומות הוא נאמר לפני ברכת ברוך שאמר או לאחר חזרת הש"ץ.

 מבנה 
בפיוט חמישה בתים, הבנויים כל אחד משישה טורים, מלבד הבית הראשון בו ארבעה טורים בלבד. את כל בית חותמת השורה : ע"פ : .

משקל הפיוט הוא שלש, שלש ושש הברות בכל טור - שלוש הברות בצלעיות א' וב', ושש בצלעית ג'אפרים חזן ואיריס יעל בלום-כהנא, "פיוטי האופן בין רבי יצחק אבן גיאת לרבי יהודה הלוי", בתוך: מחווה למנחם, מכון שוקן תשע"ט, עמ' 168, הערות 79–80.. משקל זה אינו שכיח, אך מצוי גם בכמה מהאופנים שחיבר רבי יצחק אבן גיאת, ולא בכדי; לדברי אפרים חזן ואיריס יעל בלום-כהנא, "תבנית שקילה זו יוצרת מקצב דינמי וסוער ההולם את התכונה הרבה בפמליה של מעלה, שבה המלאכים מקדישים ומהללם את האל"אפרים חזן ואיריס יעל בלום-כהנא, "פיוטי האופן בין רבי יצחק אבן גיאת לרבי יהודה הלוי", עמ' 168.. הפיוט הוא שיר מסוג אזור, או מעין אזורדב ירדן, שירי הקודש לרבי יהודה הלוי, כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 37. - שכן השורה שלפני האחרונה בכל בית מתחרזת עם החתימה. שמו הפרטי של הפייטן מופיע כאקרוסטיכון בראש הבתים.

 תוכן 
לעומת רבים מפיוטי האופן, ובאופן חריג לראש השנה, הפיוט אינו מתמקד בתיאור הזמירות והשירות של צבא השמיים לפני האל. במקום זה, מתמקד הפיוט בעם ישראל כעם נרדף ההולך ונחלש, אשר למרות צרותיו, גלותו, והעדר בית המקדש, פונה אל אלוהיו ביום הדין, משבחו ומקדישו בבית הכנסת ודבק באלהיו. מה שנותר לעם ישראל ללא עבודת המקדש הוא קדושת ישראל הנדמים לשרפים גם מתוך העוני והדלות, הפניה לה'. הפייטן פונה לאלוהים ומבקש ממנו, בשם עם ישראל, גאולה, כשטיעונו הוא " - האם אין לישראל בנים היכולים לרשת את נחלת אבותם במקום הזרים השוהים בה כעת?

בבית הרביעי הפייטן פונה גם לטיעון זכות האבות, אשר יש להתחשב בו עת נגזר גורלם של ישראל ביום הדין. בניגוד לבתים הקודמים לו, המתמקדים בתיאור האל דרך פריזמה של עם ישראל.

בבית האחרון מתוארים גם גדלו ותפארתו האוניברסליים של אלוהים, כבורא העולם וארבעת היסודות.

בפיוט זה, מסוג אופן, שנועד להיאמר לצד הקדושה שבברכת יוצר המאורות, מתכתב הפייטן עם המוטיבים המרכזיים של קדושה זו ומזכירם לאורך הפיוט.

 קבלה והשפעה 
הפיוט נאמר בשחרית של יומו הראשון של ראש השנה. הוא יועד להיאמר בקדושת יוצר, אך משיקולים הלכתיים. הוציאו אותו הקהילות ממקומו והעבירו אותו, יחד עם שאר הפיוטים אל לפני ברכת ברוך שאמר, לאחר חזרת הש"ץיעקב יצחקי, מחזור אהלי יעקב - ראש השנה, ירושלים ה'תרס"ח, עמ' 186-188,, או לפני הקדיש שלאחר ברכת ישתבחכך מנהג חלק מיוצאי מרוקו, ראו מחזור אבותינו לראש השנה, עמ' 209.. לפיוט מנגינות מסורתיות רבות, ואף גרסה מודרנית מאת מאיר בנאי, באתר יוטיוב..

ציטוטים מהפיוט, ובמיוחד השורות:

שימשו כסמל לתקומת עם ישראל בעת החדשה, בין היתר את הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל,הרב בצמ"ח עזיאל, הרב י"ל מימון (ע) המשורר והלוחם בתוך: קובץ רבי יהודה הלוי, ירושלים תש"א והרב יצחק נסים.הובאו דבריו אצל נכדו: חנן בניהו, מחזור קורן המבואר לראש השנה כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 319.

 לקריאה נוספת 
 דב ירדן, שירי הקודש לרבי יהודה הלוי, כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 37–40.
 יעקב יצחקי, מחזור אהלי יעקב - ראש השנה, ירושלים ה'תרס"ח, עמ' 186–188.
 חנן בניהו, מחזור קורן המבואר לראש השנה כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 326-318.

 קישורים חיצוניים 
 ידי רשים – מילים, פירושים וביצועים | ר' יהודה הלוי | פיוט | הספרייה הלאומית – אתר הפיוט והתפילה
 מאיר מאזוז, ביאור הפיוט – ’ידי רשים נחלשים’, באתר ישיבת כסא רחמים

 הערות שוליים 

קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:חלקי יוצרות