המהומות בדרום תל אביב (2023)

ב-2 בספטמבר 2023, מהומות התרחשו בשכונת דרום תל אביב שבישראל, בין מהגרי עבודה, פליטים ומבקשי מקלט אריתראים. המהומות התרחשו בין תומכי השלטון באריתריאה ובין מתנגדי השלטון באריתריאה (ביניהם אנשי החזית לשחרור אריתריאה, אשר נמלטו לישראל בין היתר בשל עלייתו של איסאייס אפוורקי). המהומות התרחשו בעקבות פסטיבל שתכננה שגרירות אריתריאה לקיים בישראל. אירוע המזוהה בעיני מתנגדי המשטר עם תמיכה במשטר האוטוריטרי באריתריאה שממנו נמלטו.

 רקע 
אריתריאה היא מדינה אוטוריטרית צבאית, שלא קיימה בחירות לאומיות מאז העצמאות מאתיופיה ב-1993. בשלטון עומדת מפלגה אחת בראשות איסאייס אפוורקי. שגרירות אריתריאה בישראל, תכננה לקיים לכבוד יום העצמאות פסטיבל תרבות וגיוס משאבים בדרום תל אביב. פסטיבלים אריתריאים מתקיימים במספר ערים ברחבי העולם, ומוכרים כאירועי תרבות, אך חלק גדול מהפזורה של המדינה רואה בהם מפגן כוח של המשטר כדי להפחיד את מי שברחו מהדיקטטורה. בגרמניה ובשוודיה היו בקיץ 2023 מהומות קשות סביב פסטיבל אריתריאה. לאור החשש ממהומות, היו מדינות בהם אירועים אלו בוטלו.

 המהומות 
 רקע 
בעקבות החשש למהומות, פנתה משטרת ישראל לעמותת "תקווה חדשה" הפועלת למען מבקשי המקלט האריתראים בישראל, וביקשה ממנה לשקול למנוע את ההפגנות מול אירוע השגרירות. המתנגדים למשטר, ביקשו אישור להפגנה בהשתתפות 4,000 איש ולחלופין דרשו מהמשטרה לבטל את האירוע והזהירו מפני עימותים צפויים. שבעה ראשי כנסיות של מתנגדי המשטר העבירו מכתב למשטרה וקראו לא לאשר את הפסטיבל מחשש להתלהטות יצרים. במשטרה טענו כי גם אם לא היה ניתן רישיון, היו עימותים.

 המהומות 
ביום שבת בבוקר, ה-2 בספטמבר, החלו עימותים בין תומכי המשטר האריתראי, לבין אלו המתנגדים למשטר האריתראי. מתנגדי המשטר לבשו חולצות כחולות וחלקם הניפו דגלי ישראל ותומכי המשטר לבשו חולצות אדומות. על אף שהאירוע של השגרירות היה אמור להתחיל אחר הצהריים, מאות התגודדו במקום, כבר משעות הבוקר. בסביבות השעה 10:30, המתנגדים למשטר פרצו לתוך אולם ברחוב יד חרוצים בתל אביב, והשחיתו את המקום. החלו קרבות רחוב בין הקבוצות באזור התחנה המרכזית הישנה והמשטרה הכריזה על ההפגנה לא חוקית והשתמשה ברימוני הלם. העימותים בין התומכים למתנגדים הפכו להתפרעויות, שמשות חנויות ורכבים נופצו, מתחמים הוצתו, והושחתו רכבי משטרה. התפתחו קטטות המוניות בינם לבין עצמם ובינם לבין שוטרים. האחרונים השתמשו בירי חי נגד מפגינים. מתנגדי המשטר טענו, כי הזעם יצא על המשטרה משום שעל אף הבקשות אישרו לקיים את אירוע השגרירות ולא שעו לבקשות הקהילה ובכך למעשה תמכו בתומכי המשטר הדיקטוטרי. לאחר האירועים החלה חקירת הירי החי.

באירוע נעצרו 40 אריתראים ונפצעו כ-170 פצועים סה"כ. כ-120 מהם אריתראים, חלקם במצב קשה, וכ-50 שוטרים, רובם במצב קל. ב-5 בספטמבר נעצרו 53 מעורבים במהומות והועברו למעצר מנהלי. ביקורת ציבורית הובעה על השימוש במעצר מנהלי עבור מספר כה גדול של חשודים. כשליש מהם שוחררו כעבור מספר ימים עקב חוסר ראיות.

 תגובות 

ראש הממשלה בנימין נתניהו, הודיע על כינוס צוות שרים שידון בנקיטת אמצעים נגד המתפרעים, לרבות גירוש מהארץ.

מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי אמר שהמשטרה הופתעה מעוצמת האלימות אך המשטרה קיימה היערכות מוקדמת. מח"ש החלה בבדיקת הירי החי של השוטרים. הוא אמר "הצמדנו עורך דין לכל שוטר, הם השתמשו באש כדי למנוע פגיעה בהם" עוד אמר על הירי "לא הייתה ברירה". לטענתו, "ממאורעות אוקטובר לא זוכרים דבר כזה."

בעקבות המהומות שבו הקריאות מצד גורמי ימין, בכללם שרים וחברי כנסת, לגרש מהארץ את כלל מבקשי המקלט ממדינות אפריקה.

המחלקה לחקירות שוטרים הודיעה כי פתחה בחקירה של אירועים חריגים בהתנהלות המשטרה בעת המחאה, בהם ירי של שוטרים לעבר מפגינים וירי באוויר.

 גלריה 

 קישורים חיצוניים 
 הסכסוך באריתריאה מגיע לתל אביב, בפודקאסט "אחד ביום" של N12

 הערות שוליים 

תל אביב 2023
קטגוריה:תל אביב-יפו: אירועים
קטגוריה:הסתננות מאפריקה לישראל
קטגוריה:2023 בישראל
קטגוריה:יחסי אריתריאה–ישראל
קטגוריה:אלימות פוליטית בישראל